C 152/156
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.4.
Az ETS-bevételek újrabefektetése 3.4.1.
Az ETS-ből származó bevételeket az ágazatba kell befektetni a társadalmilag és környezetileg fenntartható ágazat, valamint az igazságos átmenet támogatása érdekében.
Köztudott, hogy a légiközlekedési ágazat karbonsemlegességre való átállása jelentős beruházást igényel, és az ETS lehetőséget kínál az ehhez szükséges beruházások biztosítására.
Fontos, hogy a befektetések a fenntartható légijármű-üzemanyagok rendelkezésre állásának és használatának növelésére össz­ pontosítsanak, ugyanakkor csökkentsék azok költségeit.
Így biztosítható, hogy a felhasználók nyereségesek maradjanak, miközben dekarbonizálják az ágazatot.
3.4.2.
Üdvözöljük az Európai Bizottság átfogó törekvéseit az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag légi közlekedéssel kapcsolatos aspektusaiban, és támogatjuk a fenntartható légiközlekedési intézkedések folyamatos fejlesztését mind az ETS-irányelv felülvizsgálata, mind a fenntartható légi közlekedés egyenlő versenyfeltételeinek biztosításáról szóló rendeletjavaslat keretében.
Ez a két javaslat kiegészíti egymást, és így az ETS-ből származó bevételeknek támogatniuk kell a célkitűzéseiket.
Ezért az ETS-bevételeket a fenntartható légijármű-üzemanyagokhoz való hozzáférés előmozdítására és a költségek csökkentésére kell felhasználni az egész EGT-ben.
Ezen túlmenően az ETS pénzügyi támogatást nyújthat a repülőtereknek, az üzemanyag-ellátóknak és a földi kiszolgálást végző vállalatoknak ahhoz, hogy átálljanak a fenntartható légijármű-üzemanyagok repülőtéri rendelkezésre állásával kapcsolatos új követelményekre.
3.4.3.
A bevételeket szintén olyan fejlesztési projektekbe kell újra befektetni, amelyek tovább csökkentik a légi közlekedés környezeti hatását.
Az olyan technológiák, mint a hidrogénalapú üzemanyagok, lehetőséget jelentenek a légi közlekedés hatásainak hosszú távú csökkentésére.
Ez a technológia azonban költségigényes, és még mindig messze elmarad a piaci alkalmazástól, bár a hidrogénprojektekbe és más alternatív üzemanyagokba történő befektetés idővel elősegíti a költségek csökkentését és a nagyobb mértékű elterjedést.
3.4.4.
A bevételeknek támogatniuk kell az igazságos átmenetet a légiközlekedési ágazatban az éghajlatváltozás által negatívan érintett munkavállalók számára is.
Várhatóan a technológiai fejlődés eredményeként bizonyos légiközlekedési infrastruktúra idővel megszűnik majd.
Ilyen esetekben a munkavállalók munkahely nélkül maradhatnak, és átképzési és továbbképzési lehetőségekre van szükség ahhoz, hogy ezek a munkavállalók új, zöld és fenntartható munkahelyekre válthassanak.
Ennek megvalósítása érdekében létre lehetne hozni egy légiközlekedési szociális alapot, amely lehetővé teszi a légiközlekedési dolgozók képzését és átállását.
Egy ilyen alapot az Európai Bizottság kezelhetne, a munkaadók és a szakszervezetek együttes támogatásával.
3.4.5.
Az alapon túlmenően az Európai Bizottságnak együtt kell működnie az európai üzemi tanácsokkal, az ágazati párbeszédbizottságokkal és más közös fórumokkal, például a Légiközlekedési Kerekasztallal, ha arról van szó, hogy a felülvizsgált ETS végrehajtása során milyen folyamatos hatások jelentkeznek.
Különös figyelmet kell fordítani a munkavállalókkal folytatott szociális párbeszédre, a fenntartható légi közlekedéssel és az ágazatban zajló igazságos átmenettel kapcsolatos igényeik és aggodalmaik megértésére.
3.5.
Az intermodális közlekedés kiterjesztése 3.5.1.
Az intermodális közlekedés egyszerű és költséghatékony mód a közlekedés éghajlati hatásainak azonnali csökkentésére.
Ma már számos légitársaság lehetővé teszi az utasok számára az intermodális jegyek vásárlását, különösen a vasúti szolgáltatókkal kötött megállapodások révén.
Az ilyen megállapodások lehetővé teszik a járatok számának átfogó csökkentését, és hatékony módon elősegítik a fenntartható tömegközlekedés használatát is.
3.5.2.
A javaslatnak arra kell ösztönöznie az üzemeltetőket, hogy főbb bázisaikon intermodális közlekedési hálózatokat alakítsanak ki, lehetővé téve egy szélesebb hálózat lefedését, ugyanakkor csökkentve a szükségtelen, nagyon rövid távolságokon közlekedő járatok számát.
Ezt úgy lehetne ösztönözni, hogy ha a légitársaságok nem légi közlekedési módokra helyeznek át útvonalakat, a légitársaság hálózatán belül növelhetik az ingyenes kibocsátási egységek szintjét olyan helyeken, ahol nincs megfelelő vasúti kapcsolat.
3.6.
Regionális kapcsolatok 3.6.1.
Alternatív közlekedési forma hiányában fennáll annak a veszélye, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer révén csökkenhet az összeköttetés Európa távoli régióival.
Rendkívül fontos, hogy a meghozott intézkedések ne veszélyeztessék az összeköttetést a peremterületen fekvő európai régiókkal és tagállamokkal.
3.6.2.
A peremterületek összeköttetésük és gazdasági fejlődésük biztosítása érdekében a légi közlekedésre támaszkodnak.
Ennek háttérében távoli elhelyezkedésük, kis méretük, sziget jellegük, valamint az áll, hogy az áruk, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, az összeköttetés és a területi kohézió tekintetében erősen függnek a kontinenshez való kapcsolódástól.