C 152/130
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.8.
Az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó, felhatalmazáson alapuló taxonómiai rendelet – amennyiben a Tanács és a Parlament elfogadja – a jövőbeli beruházásokat a fenntartható eszközök felé irányíthatja, amely kategóriába a megújuló energia is tartozik.
A megújuló energia csak akkor lesz képes szabadon versenyezni a piacon, ha megszűnnek az energiaforrások közötti versenyt torzító tényezők.
Addig is, amíg ez meg nem történik, az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, amellyel elkerülhető a visszaesés a megújuló energia területén.
4.
Konkrét észrevételek az irányelv szövegéről a) A javasolt célkitűzések kötelező vagy nem kötelező jellege 4.1.
Az EGSZB ismételten bírálja (7), hogy az irányelv felülvizsgálata nem foglal magában kötelező nemzeti célokat, ellentétben a 2009-es felülvizsgálattal.
Noha az Európai Unió elérte azt a célt, amely szerint 2020-ra 20 %-ra kellett növelni a megújuló energia részarányát, egyes tagállamoknak nem sikerült teljesíteniük a rájuk vonatkozó célértékeket, másoknak pedig csak épphogy (8), köszönhetően az egészségügyi válság miatti különleges helyzetnek, amely a nemzetgazdaságok egy részének leállásához vezetett.
Ez a példa jól szemlélteti a jelenlegi irányítási keret gyengeségét, tekintve, hogy csupán „ösztönözni” tudja a tagállamokat a rájuk vonatkozó nemzeti célkitűzések tiszteletben tartására.
Az EGSZB arra kéri a Miniszterek Tanácsát, az Európai Parlamentet és az Európai Bizottságot, hogy a nemzeti szintű célkitűzések elérésének biztosítása érdekében nyissanak újra vitát a kötelező nemzeti célok meghatározásáról, a megfelelő energiapolitikai irányításról és/vagy legalább a célokat nem teljesítő államokkal szembeni, kényszerítőbb jellegű eszközökről.
Itt az irányelv nem követel többet az önkéntes cselekvésnél.
Bár több tagállam meghaladta a rá vonatkozó 2020-as előrejelzéseket, fennáll a negatív verseny kockázata, amely ahhoz vezetne, hogy a legelöl járó tagállamokat visszatartja az, hogy bizonyos tagállamokban nincs meg a hajlandóság, és az, hogy ennek nincsenek következményei. 4.2.
Ami az új kötelező célkitűzést illeti, miszerint a megújuló energia részarányának 2030-ra el kell érnie a 40 %-ot (szemben a korábbi 32 %-kal), ez az energiafogyasztás egészét érinti, nem csupán a villamosenergia-fogyasztást.
Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a legambiciózusabb célértéket javasolta az éghajlat-politikai céltervben meghatározott tartományon belül (38–40 %), hogy meg lehessen valósítani az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ra elérendő 55 %-os csökkentésére vonatkozó új célkitűzést.
Ez rámutat arra, hogy Európa vezetése igyekszik felgyorsítani a környezetbarát technológiák kiépítését, amit az EGSZB üdvözöl.
Ugyanakkor a megújuló energiaforrások tagállami villamosenergia-mixen belüli részarányának növelése következményekkel fog járni az energia- és a villamosenergia-fogyasztás tekintetében (9), mivel 2050-re várhatóan csökken az energiafogyasztás aránya.
A 2050-es forgatókönyveket aktualizálni kell az új célkitűzések fényében, pontosítva különösen, hogy milyen szerepet játszhat a villamos energia tárolása, amelyet a tervezettnél gyorsabban kell fejleszteni, illetve hogy milyen szerepet kap az energiatakarékosság, különös tekintettel bizonyos viselkedésformákra, amelyekre az egészségügyi válság rávilágított. 4.3.
Ez az új célkitűzés azonban néhány tagállam számára nagyon ambiciózus.
Mivel több országban lassan halad előre az építőipari ágazat dekarbonizációja, az EGSZB támogatja a javasolt megközelítést, amely szerint fokozni kell az ágazatspecifikus erőfeszítéseket, ideértve a megújuló energia fűtési és hűtési ágazatban történő integrálására irányuló törekvéseket.
A megújuló energia épületeken belüli arányára vonatkozóan valóban sürgősen szükség volt az új 15a.
cikkben meghatározott 49 %-os konkrét célértékre.
Ugyanakkor az EGSZB számára kérdéseket vet fel, hogy ez a célkitűzés nem kötelező jellegű.
Az építőipari ágazatnak ugyanis 2030-ra 60 %-kal kell csökkentenie a kibocsátásait, 2040-re pedig klímasemlegessé kell válnia ahhoz, hogy teljesíteni lehessen az európai zöld megállapodás keretében meghatározott célokat.
Mivel számos tagállam nehézségekkel szembesülhet e célkitűzés megvalósítása tekintetében, az EGSZB hangsúlyozza, hogy 2025-től támaszkodni kell a Szociális Klímaalapból nyújtható finanszírozásra.
Ez lehetővé tenné mind a középületek, mind a magánépületek felújításának felgyorsítását, és ezáltal a több mint 30 millió európait érintő, egyre növekvő energiaszegénység jelenségének megfékezését.
Ugyanakkor legyen szó akár a jövőbeni Szociális Klímaalapból nyújtható finanszírozásról, akár általában véve más támogatási eszközökről, nyomonkövetési mechanizmust kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy az említett finanszírozást megfelelő módon az éghajlatváltozás elleni küzdelemre fordítsák.
Ha ugyanis ezek a pénzeszközök beleolvadnak a nemzeti költségvetésekbe, akkor nem lehet hatékonyan ellenőrizni a biztosított források felhasználását.
Ezeknek az alapoknak nemcsak a nagyszabású, hanem a kisebb projektekre is összpontosítaniuk kell, ahol a MWh-ban és a szén-dioxid-kibocsátásban elért haszonszerzés szerényebb, de az európai polgárokra gyakorolt hatás ugyanolyan vagy még jelentősebb.
Az EGSZB kéri, hogy lehetőség szerint harmonizálják a polgárok aktív részvételének előmozdítására szánt források különböző tagállamokon belüli odaítélési kritériumait, elősegítve ezáltal a határokon átnyúló esetleges együttműködést. 4.4.
Az EGSZB emlékeztetni kíván arra, hogy az ipari ágazat szén-dioxid-mentessé tétele jelenleg túlságosan lassan halad, noha az egymást követő európai klímatervek elsőként ezt az ágazatot célozták meg.
A gyakorlatban az ipar kibocsátásai a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) alá tartoznak.
Ugyanakkor mivel az ingyenes kiosztási rendszer túlságosan megengedő, az ipari szennyezés több mint 90 %-a semmilyen költséget nem ró az érintett vállalatokra, minek
(7) (8) (9)
HL C 246., 2017.7.28., 55. o.
Eurostat, Megújuló energiára vonatkozó statisztikák – Statistics Explained (europa.eu).
6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).