2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/9
2.3.
Az elmúlt években számos új prioritás merült fel az európai döntéshozók számára, mint például a digitális és környezeti átalakulás, valamint a társadalmi megfontolások előtérbe helyezése számos szakpolitikai területen.
Továbbá, bár a COVID-19 járvány kétségtelenül súlyos és negatív hatással lesz az európai gazdaságra, fontos, hogy ne feledkezzünk meg arról sem, hogy más kihívások, például az éghajlatváltozás, a növekvő egyenlőtlenségek és a lassú termelékenységnöve­ kedés, nem szűntek meg.
Az összetartó társadalomba, a fenntartható fejlődésbe, a humán és társadalmi tőkébe, valamint az életminőségbe való beruházás elengedhetetlen lesz ahhoz, hogy lehetőségeket teremtsünk a modern vállalkozások számára, előmozdítva a jövőben a foglalkoztatást, a jólétet és a fenntartható növekedést.
Ezért a GDP-n túli mutatóknak nemcsak a nyomon követés és a mérés eszközeivé kell válniuk, hanem információt is kell szolgáltatniuk a szakpolitikák kidolgozásához, a kommunikáció javításához és a célok meghatározásának ösztönzéséhez.
2.4.
Ezzel a saját kezdeményezésű véleménnyel az EGSZB értékes hozzájárulást kíván nyújtani annak meg­ határozásához, hogy milyen jólléti és fejlődési mutatókat kell figyelembe venni a klasszikus gazdasági mutatók kiegészítéseként.
A vélemény rámutat a hiányzó adatokra is, és felvázolja, hogyan lehetne ezeket a mutatókat jobban integrálni az európai és nemzeti szintű politikai döntéshozatali folyamatokba annak érdekében, hogy az EU megerősödve kerüljön ki a jelenlegi válságból, miközben ellenállóbbá válik a jövőbeli sokkhatásokkal szemben.
2.5.
Minden bizonnyal még soha nem volt ilyen égető szükség olyan mutatók kidolgozására, amelyek lehetővé teszik a bolygó összes lakosának jóllétét biztosítani képes, fenntartható gazdaság globális modelljének kialakítására irányuló politikák megtervezését és végrehajtását.
A jelenlegi gazdasági modell, amely a rendszer stabilitásához fő mozgatórugónak tekintett örökös növekedésen alapul, nem tartható fenn többé egy korlátozott erőforrásokkal rendelkező bolygón.
2.6.
Az Európai Bizottság júniusban vitaanyagot (4) tett közzé, amelyben megerősítette, hogy a GDP-t kiegészítő mutatókat kell kidolgozni annak érdekében, hogy jobban nyomon lehessen követni az európai zöld megállapodás előmozdítására irányuló politikák végrehajtásának köszönhetően a társadalomban és a gazdaságban végbemenő átalakulást.
A dokumentum bemutatja továbbá, hogy egyes tagállamok milyen erőfeszítéseket tettek az elmúlt években a jóllét és a gazdasági tevékenységek környezeti hatásainak nyomon követésére szolgáló kiegészítő eszközök kialakítására.
2.7.
Globális szinten számos olyan kezdeményezés létezik, amelynek célja olyan mutatók kidolgozása, amelyek egyrészt lehetőséget adnak a politikai döntéshozóknak arra, hogy a fenntarthatóságot előmozdító politikákat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, másrészt pedig jobb tájékoztatást nyújtanak a gazdasági modell átalakításának folyamatáról.
Az egyik ilyen figyelemre méltó kezdeményezés az „EU Doughnut by 2030” (5), amely egy új koncepció a meglévő eredménytáblák és 30 kiválasztott mutató szakpolitikai összegzésének bemutatására annak érdekében, hogy elősegítse a szakpolitikák hatékonyabb kialakítását, illetve azt is, hogy a közvélemény jobban megértse a gazdasági rendszer átalakításának szükségességét.
3.
Általános és részletes megjegyzések 3.1.
A „GDP-n túl” témájáról folytatott vita jelentős reakciókat váltott ki az intézmények, a kutatók és a politikai döntéshozók részéről.
Ezért az OECD, az ENSZ, az Európai Bizottság és az Eurostat is javaslatokat tett a jóllét és a boldogulás jobb egyéni, kollektív vagy nemzeti szintű mérésére szolgáló mutatókra.
2015-ben az ENSZ elfogadta a fenntartható fejlődési célokat, amelyekhez 169 célt és 200 mutatót határozott meg.
2018-ban az OECD magas szintű szakértői csoportja két jelentést (6) tett közzé, amelyekben a jóllét hatékonyabb mérését ajánlotta a meglévő mutatók javítása vagy újak bevezetése révén.
Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak prioritásként az ENSZ által javasolt mutatók némelyikét kellene alkalmazniuk, nemzeti sajátosságaik függvényében, és arra ösztönzi őket, hogy használják fel a jóllét és a boldogulás mérésének javítására vonatkozó OECD-jelentésekben megfogalmazott javaslatokat.
3.2.
A közelmúltban az európai szociális partnerek, nevezetesen a BusinessEurope, az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), az Állami és Közszolgáltatási Vállalatok Európai Központja (SGI Europe) és az Európai Kis- és Középvállalkozások Szövetsége (UEAPME) közös dokumentumot (7) írtak alá, amelyben a GDP-t kiegészítő mutatók használatát ajánlották szociális, gazdasági és környezetvédelmi területen.
Az EGSZB egyetért az európai szociális partnerek
(4) (5) (6)
(7)
. https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_en https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (A GDP-n túl: a gazdasági és társadalmi teljesítmény szempontjából fontos tényezők mérése) OECD Publishing, Párizs – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (A jó mértékegységért: a jóllét GDP-n túli mérőszámaival kapcsolatos kutatás elősegítése), OECD Publishing, Párizs – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-goodmeasure_9789264307278-en https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf