C 152/124
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
3.2.
A javaslat nagyon sok kötelezettségvállalást, valamint más kezdeményezésekre, költségvetésekre és szakpolitikai területekre való hivatkozást tartalmaz.
Ez sok szempontból üdvözlendő, és a szakpolitikai területnek, valamint az EU ifjúsági stratégiájának a horizontális, ágazatközi jellegét is tükrözi.
Fontos azonban az is, hogy a javaslat világos és célzott legyen.
A kevesebb néha több, és félő, hogy a szakpolitikai területek és a megosztott felelősségek hosszú listája elhomályosítja a célokra, felelősségre és az eredményekre való egyértelmű összpontosítást.
3.3.
A javaslatból egyértelműen kiderül, hogy az ifjúság éve elsősorban népszerűsítő tevékenységekről és eseményekről szól.
Fontos, hogy ezt tisztázzuk.
Bár elképzelhető, hogy ezek befolyásolni fogják a politikát, vagy rávilágítanak a politikai hozzájárulás lehetőségeire, a javaslat önmagában nem tartalmaz semmilyen politikai kötelezettségvállalást.
3.4.
A javaslatból egyértelműen kiderül, hogy a kezdeményezések finanszírozásának jelentős része a már meglévő forrásokból, főként az Erasmus+ programból fog származni.
Ismételten, ha ez a helyzet, fontos, hogy tisztában legyünk vele.
Hasonlóképpen, ha azt akarjuk, hogy az Erasmus+ nemzeti ügynökségei előnyben részesítsék az ifjúság évével kapcsolatos tevékenységeket, akkor ehhez egyértelműséget, támogatást és iránymutatást kell biztosítanunk számukra.
Az Erasmus+ program új ifjúsági részvételi kezdeményezései alkalmasak lehetnek ilyen tevékenységekre, de ehhez a tagállamok pályázóinak megfelelő előkészítésre és tájékoztatásra lesz szükségük.
Ismételten, minden promóciós anyagban és a tevékenységek során egyértelműen utalni kell arra, hogy az ifjúság éve nagyrészt a meglévő forrásokat veszi igénybe.
Ez az őszinteség kulcsfontosságú a fiatalokkal való munka során.
3.5.
Fontos lenne annak biztosítása is, hogy más főigazgatóságok más finanszírozási forrásai is a kapcsolódó tevékenységek rendelkezésére álljanak, és hogy ezt a forrást biztosító szervezetek hasonlóképpen közzétegyék és hangsúlyozzák.
Ez különösen azért lenne helyénvaló, mivel az ifjúsági kérdés ágazatokon átívelő jellegű, és ez az EU ifjúsági stratégiájában is kiemelt szerepet kap.
Mindez természetesen több forrást is biztosítana a tevékenységekhez, összekapcsolna más szakpolitikai területeket, és a fiatalok új csoportjait, esetleg a nehezebben elérhető csoportokat is megszólítaná.
3.6.
A koordinációs tevékenység döntő fontosságú lesz az európai év sikerének szempontjából.
Szükség van a civil társadalom nagyobb mértékű részvételére, valamint az ifjúsági szervezetek nagyobb szerepvállalására nemzeti, helyi és európai szinten.
A nemzeti ifjúsági tanácsoknak és más jelentős ifjúsági szervezeteknek egyenrangú partnerként kell részt venniük a nemzeti koordinátorok csoportjában, az európai év közös kialakításában és végrehajtásában, és támogatni kell őket e feladatuk ellátásában.
Az Európai Ifjúsági Fórumnak az érdekelt felek csoportjában betöltött kulcsfontosságú partneri szerepét is el kell ismerni.
3.7.
Az Európai Ifjúsági stratégia az EU legfontosabb politikai kötelezettségvállalása az ifjúság területén.
Ez a stratégia is jelentős és üdvözlendő elkötelezettséget mutat az ifjúságpolitika ágazatokon átívelő dimenziója, mint politikai kérdés iránt.
Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy a fiatalokat érintő szakpolitikák egész sora, például a foglalkoztatás, a környezetvédelem, az oktatás és a képzés terén előrelépést érjünk el.
Kulcsfontosságú tehát, hogy az ifjúság éve szorosan kapcsolódjon az EU ifjúsági stratégiájához, különösen az ifjúságpolitika ágazatközi dimenziójához.
A javaslat ezt világossá teszi, de az is fontos, hogy minden ágazat hozzájáruljon és kivegye a részét a nyomon követésből és felügyeletből.
3.8.
Az ifjúságpolitikai és a kapcsolódó ágazatközi területek mindegyikén folytatni kell a munkát annak érdekében, hogy a legnehezebben elérhető csoportokat is a lehető legnagyobb mértékben bevonjuk.
Ezt szem előtt kell tartani az európai év nyomon követése során, lehetnek olyan módszerek bizonyos csoportok vagy akár hátrányos helyzetű területek előtérbe helyezésére, melyek segítségével biztosítható, hogy a megfelelő tevékenységekre kerüljön sor.
Az ALMA kezdeményezésre való hivatkozás itt is örvendetes, csakúgy, mint a NEET-fiatalok helyzetének hangsúlyozása, bár ezzel kapcsolatban még több információra van szükség.
3.9.
A tevékenységekre és eseményekre fektetett hangsúlyt célokhoz kell kapcsolni.
Ehhez olyan mutatókra lesz szükség, amelyek túllépnek a tevékenységeken.
Ha a cél az, hogy a fiatalok hangját meghallgassák, akkor ennek tükröződnie kell a mutatókban.
Mivel a „megbecsülés, támogatás és ösztönzés” szavak gyakran szerepelnek a javaslatban, jó keretet adhatnak a mutatóknak.
A legfontosabb, hogy ezek túlmutassanak a tevékenységek és események egyszerű kimenetelén, és ezek eredményeire összpontosítsanak.
3.10.
Az ifjúság éve ígéreteinek nagy része a nemzeti szintű fellépéstől függ, de a nemzeti hatóságok számára az idő rendkívül szűkös.
Hasonlóképpen, a finanszírozás is kérdéses lesz ilyen későn, a nemzeti hatóságoknak elkerülhetetlenül sűrű a menetrendjük, és az ifjúságpolitikák között is jelentős különbségek vannak, amint azt az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság saját munkája is megállapította.
Mindezen tényezők kihívást jelentenek az európai év végrehajtása során.