2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/119
4.5.
A világjárvány rámutatott az egészségügyi dolgozók hiányára.
Az EGSZB megismétli, hogy különös figyelmet kell fordítani munkakörülményeik javítására, beleértve a béreket, az oktatást, az átképzést és a továbbképzést, valamint a gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférést, biztosítva a lehető legmagasabb szintű biztonsági normákat, valamint annak lehetőségét, hogy valamennyi szakma – többek között az egészségügyi ágazat – szabadon élhessen, mozoghasson és dolgozhasson szerte az EU-ban (3).
Mivel az EU-ban az egészségügyi dolgozók 76 %-a és az ápolók 84 %-a nő, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő transzformatív intézkedésekre van szükség a teljes munkaidős foglalkoztatáshoz való hozzáférés akadályainak felszámolása, a nemek közötti bérszakadék kezelése, az ágazat megtartóerejének növelése, valamint a szakmai fejlődéshez és a vezetői szerepekhez való hozzáférés támogatása érdekében.
Különleges eljárásokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy az Európai Unión kívüli országokból kritikus helyzetekben gyorsan és biztonságosan lehessen felvenni egészségügyi dolgozókat. 4.6.
A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2021–2027-es időszakra vonatkozó uniós stratégiai keretet illetően az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó határozott ajánlását, hogy a tagállamok a Covid19-et foglalkozási megbetegedésként ismerjék el, de hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni az ajánlást annak érdekében, hogy az valamennyi, megfelelő védelem nélkül a fertőzésnek kitett munkavállalóra kiterjedjen, így az utazó és migráns munkavállalókra, valamint a nem biztonságos munkahelyeken dolgozó, illetve egészségügyi szempontból elégtelen szálláshelyeken elhelyezett idénymunkásokra is. 4.7.
Az EGSZB figyelmesen nyomon fogja követni az európai egészségügyi unió megvalósítását, és azt ajánlja, hogy vegyék figyelembe az állati és emberi egészség közötti kapcsolatot.
Ez az együttműködés arra is rámutat, hogy a világjárványok határon átnyúló jellege miatt csak a közös elismerésen alapuló, egységes, jól koordinált fellépés lehet hatékony és sikeres. 4.8.
Európában a klinikai vizsgálatokra alkalmazott megközelítés a Covid19-világjárvány idején töredezett, ösz­ szehangolatlan volt.
Az EGSZB megjegyzi, hogy egy páneurópai megközelítés lehetővé teheti a klinikai vizsgálati eljárások és folyamatok, különösen az új, hatékony és hozzáférhető terápiával kecsegtető gyógyszerek tesztelésének egyszerűsítését.
Erre megoldást jelenthet egy klinikai vizsgálatokkal foglalkozó, széles körű európai platform létrehozása. 4.9.
Az egészségügyi ellátással kapcsolatos tudományos kutatási adatok és jelenléti statisztikák alapján a Covid19-válság jelentősen növelheti a pszichés kockázatot, ami pedig több pszichoszomatikus betegség kialakulásához vezethet.
Ezt az új megbetegedési jelenséget, valamint a „hosszú Covid”-szindróma még alábecsült hatásait valamennyi uniós tagállam egészségügyi rendszerében figyelembe kell venni. 4.10.
A világjárványok megelőzése, illetve az azokra való felkészülés és reagálás kiemelten fontos kérdés Európa számára.
Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak továbbra is koherens és globális módon kell válaszolnia a válságra, különösen a COVAX, valamint az új, ígéretesnek tűnő gyógyszerek és terápiák révén, és meg kell erősítenie és támogatnia kell a globális egészségügyi biztonsági struktúrát.
Ennek meg kell erősítenie az EU Egészségügyi Világszervezetben betöltött szerepét is.
Ebben az összefüggésben – különösen a fejlődő országok sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében – az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytasson nyílt vitát európai szinten a TRIPS-megállapodás alóli ideiglenes és önkéntes mentességről, amely a Covid19-oltóanyagokra, -kezelésekre és -tesztekre vonatkozna, hogy lehetővé váljon a globális oltóanyag-előállítás fokozása és a költségek csökkentése annak érdekében, hogy világszerte biztosítani lehessen az emberek hozzáférését. 4.11.
Az EGSZB szerint az európai bizottsági közleményben leírt első tapasztalatok közül fájóan hiányzik annak megállapítása, hogy az egészségügyi ellátórendszerre nehezedő terhelés enyhítését szolgáló beavatkozások és szolgáltatások rendelkezésre állása egyenlőtlen és a veszélyeztetett csoportok nem kapják meg a szükséges figyelmet, a Covid19-válság pedig mindezt több értelemben csak felerősítette.
A szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés és a szolgáltatások rendelkezésre állása nem pusztán értékelési kritérium, hanem életeket menthet.
5.
Szociális és társadalmi szempontok 5.1.
2021-ben Európa-szerte nőtt a nők és férfiak közötti egyenlőtlenség, különösen azért, mert a Covid19-világjárvány idején riasztóan megnövekedett a nők elleni erőszakos cselekmények száma.
A kijárási korlátozások és az elkülönítések olyan környezetet teremtettek, amely elősegítette, hogy a bántalmazók kényszerítésen alapuló kontrollt gyakoroljanak az áldozatok felett, és ez fizikai, lelki és szexuális erőszakhoz vezetett a nők és lányok ellen, miközben az áldozatsegítő szolgáltatásokhoz csak korlátozott mértékben lehetett hozzáférni.
Ezt a jelenséget nevezzük „árnyékjárványnak”.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy feminista, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő és interszekcionális perspektívából kiindulva fogadjon el egy átfogó keretet a nők és lányok elleni erőszak minden formájának megelőzésére és leküzdésére annak érdekében, hogy egy jövőbeli egészségügyi válság esetén el lehessen kerülni az árnyékjárványt.
(3)
HL C 286., 2021.7.16., 109. o..