2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/117
1.7.
Több korábbi vélemény (1) és a szociális jogok pillére alapján az EGSZB támogatja azokat az uniós és tagállami szintű intézkedéseket, amelyek elősegítik az egészségügyi rendszerek közötti együttműködést az olyan uniós értékek tiszteletben tartásával, mint a méltóság és a tisztességes verseny, illetve az egészségügyi és szociális rendszerek felfelé irányuló konvergenciáját hivatottak biztosítani. 1.8.
A világjárvány alatt az európai és állami tevékenység eddig soha nem látott mértékű, szükséges bővülését tapasztaltuk mind az egyéni vállalkozások, mind az egyének megsegítése terén.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy közép és hosszú távon a vészhelyzeti intézkedésekről át kell térni az inkluzív és fenntartható helyreállítást célzó produktív beruházásokra, már csak azért is, mivel a fiskális és monetáris politikák magas inflációs kockázatokat hordoznak magukban, ami stagflációhoz vezethet – és ezt a veszélyt el kell kerülni. 1.9.
Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa a nemzeti médiatudatossági kampányokat, együttműködésben a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontjával (EDMO), valamint a médiatudatos­ sággal foglalkozó szakértői csoporttal (MEDIA Literacy Expert Group).
Ez még inkább elősegíti a dezinformációval, ezen belül a megalapozatlan aggodalmakat és komoly károkat okozó oltásellenes dezinformációval szembeni küzdelmet. 1.10.
Az EGSZB támogatja azokat a törekvéseket, amelyek célja a nemzetközi együttműködés fokozása, illetve Európa pozíciójának megerősítése a nemzetközi intézményeken belül.
Az EGSZB rámutat arra, hogy Európa pozíciójának és nemzetközi szervezetekben való részvételének bármilyen gyengülése lehetővé teszi az Unión kívüli országok számára, hogy az Európai Unió által képviselt értékekkel ellentétes módon lépjenek fel. 2.
Általános megjegyzések 2.1.
2020 elején a Covid19-világjárvány rávilágított az egészségügyi ágazat, számos állam és uniós intézmény, valamint néhány gazdasági ágazat meglévő működési zavaraira.
Mindez tovább súlyosbította a válságot és a társadalmi egyensúlyhiányt. 2.2.
Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió és intézményei immár folyamatosan kiértékelik a világjárványhoz köthető folyamatokat, mind az egészségügyi rendszerekre nehezedő példátlan terhek, mind pedig az Európai Unió egészére gyakorolt hatás tekintetében.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az elmúlt időszakot az EU demokratikus és egységes működésének veszélyhelyzeti tesztjeként is ki kell értékelni. 2.3.
Az EGSZB elismeri az oltási támogatást koordináló különböző uniós intézmények, a szociális védelmi és támogatási programokat nyújtó nemzeti intézmények, valamint az olyan vállalatok által tett hatalmas erőfeszítéseket, amelyek minden tőlük telhetőt megtettek alkalmazottaik és működésük védelme érdekében, és amelyek sikeresen néztek szembe a foglalkoztatás és az alapvető termékekkel való ellátás terén szükséges gyors normalizálás támasztotta kihívással.
Ugyanakkor megjegyezzük, hogy még sokat kell tenni a munkaerőpiac teljes stabilitásának és egyensúlyának biztosítása érdekében. 2.4.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az első és legfontosabb tanulság az, hogy – különösen regionális és/vagy szupranacionális jellegű világjárványok idején – európai szinten együtt kell működnünk annak érdekében, hogy közös eszközöket találjunk, amelyekkel nemcsak egészségügyi szempontból tudunk reagálni, hanem a veszélyhelyzetet is tudjuk kezelni, segítve egyben a gyors, de inkluzív és fenntartható helyreállítás elindítását.
Az EGSZB kiemeli az európai intézmények pozitív megközelítését, amely szolidaritásalapú, egyeztetett, közös érdekeken alapuló új és innovatív pénzügyi eszközök bevezetésében öltött testet. 2.5.
A legrosszabb esetben akár újabb válság is kitörhet, még mielőtt a helyzet teljes mértékben stabilizálódna.
Ezért az Európai Bizottság számára most az a prioritás, hogy intézkedéseket hozzon a gazdasági, szociális és egészségügyi rendszerek jövőbeli rezilienciájának kiépítése érdekében.
Az EGSZB egyetért ezzel a stratégiával, valamint azzal, hogy kritikus szemmel ki kell értékelni a tanulságokat, és meg kell erősíteni a válságkezelést az Európai Unióban. 2.6.
Az Európai Bizottság tíz fontos, a világjárványból leszűrt tanulságot sorol fel, de csak röviden említi, hogy a válság hatásai egyenetlenül oszlanak meg, és a veszélyeztetett csoportokat, valamint a kis- és középvállalkozásokat érintik a legérzékenyebben.
Az ajánlásokban kritikusan meg kell vizsgálnunk, hogy mi történt eddig, mi működött jól és min kell még javítani. 2.7.
Ahogy kezdünk kilábalni a válságból, az alapvető fontosságú „alacsony képzettséget igénylő” szakmákban jelentkező munkaerőhiány szintén jelentős problémának bizonyul.
A válság rávilágított továbbá a globális ellátási láncok széttöredezettségével szembeni sebezhetőségünkre, valamint arra, hogy újra kell gondolnunk az alapvető termékek előállításával kapcsolatos ipari stratégiát.
(1)
HL C 13., 2016.1.15., 40. o., HL C 14., 2020,1.15., 1. o.