2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/111
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 575/2013/EU rendeletnek és a 2014/59/EU irányelvnek a több pontból kiinduló szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézménycsoportok pruden­ ciális kezelése, valamint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménynek való megfelelés szempontjából figyelembe vehető instrumen­ tumok közvetett jegyzésére vonatkozó módszertan tekintetében történő módosításáról (COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)) (2022/C 152/18)
Főelőadó: Antonio GARCÍA DEL RIEGO
Felkérés:
az Európai Unió Tanácsa, 2021.11.26.
Európai Parlament, 2021.11.22.
Jogalap:
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke
Illetékes szekció:
„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció
Az EGSZB elnökének határozata:
2021.11.9.
Elfogadás a plenáris ülésen:
2021.12.9.
Plenáris ülés száma:
565.
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott)
174/2/3
1.
Következtetések és ajánlások 1.1.
Az EGSZB úgy véli, hogy a tőkekövetelményekről szóló rendeletbe (CRR) közvetlenül bele kell foglalni a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó belső minimumkövetelmény (MREL) szempontjából figyelembe vehető instrumentumok közvetett jegyzésére vonatkozó külön prudenciális eljárást.
A CRR javasolt módosításai orvosolnák a CRR és a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (BRRD) között feltárt következetlenségeket. 1.2.
Az EGSZB egyértelműbb CRR-rendelkezéseket javasol a több pontból kiinduló (MPE) szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézménycsoporthoz (G-SII) tartozó összes szanálandó csoport tényleges teljes veszteségviselő képességére (TLAC) vonatkozó követelmények összegének és az adott globálisan rendszerszinten jelentős csoport egy pontból kiinduló (SPE) stratégia szerinti elméleti követelményének az összehasonlítására vonatkozóan.
A javasolt változtatásokra annak tisztázása érdekében van szükség, hogy a szanálási hatóságok milyen mértékben jogosultak kezelni az MPE és az SPE szerinti követelmények közötti potenciális különbségeket. 1.3.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy módosítani kell az MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre alkalmazandó általános levonási szabállyal összefüggésben a leányvállalat TLAC/MREL-többletének kiszámítására szolgáló képletet, annak biztosítása érdekében, hogy a képlet a TLAC-standarddal összhangban figyelembe vegye a leányvállalat kockázatalapú és nem kockázatalapú TLAC/MREL-követelményeit is.
Ezzel elkerülhető lenne az adott leányvállalat TLAC/MREL-többletének túlbecslése. 1.4.
Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Unión kívül letelepedett leányvállalatok figyelembevételének lehetővé tétele érdekében tisztázni kell a CRR-nek az MPE szanálási stratégiával rendelkező globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre alkalmazandó bizonyos rendelkezéseit.
Ez összehangolná a CRR-t a nemzetközileg elfogadott vonatkozó TLAC-elvvel, amely a Pénzügyi Stabilitási Tanácshoz (FSB) tartozó joghatóságok területén letelepedett leányvállalatokra alkalmazandó. 1.5.
Az EGSZB a nem unióbeli globálisan rendszerszinten jelentős intézmények jelentős leányvállalatainak minősülő intézmények szavatolótőkéjére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségeire vonatkozó követelménnyel (a továbbiakban: belső TLAC) összefüggésben néhány célzott pontosítást javasol annak biztosítása érdekében, hogy az ezen intézmények által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok megfeleljenek a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstru­ mentumokra vonatkozó összes előfeltételnek.
E módosítás oka, hogy a leírható, illetve átalakítható kötelezettséginstru­ mentumok figyelembevételének jelenleg előfeltétele, hogy szanálandó szervezet bocsássa ki őket, aminek a belső