2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/109
3.14.
Egy másik probléma, amellyel foglalkozni kell, hogy miként lehet lehetővé tenni a zöldkötvények Unión kívüli kibocsátói számára az uniós tőkepiacokhoz való hozzáférést, és fordítva – ezért szükség van a joghatóságok közötti taxonómiák globális összehangolására.
Ebben az összefüggésben érdemes hivatkozni a fenntartható finanszírozással foglalkozó nemzetközi platformra (IPSF), amely a politikai döntéshozók közötti párbeszéd fóruma, és amelynek általános célja a környezeti szempontból fenntartható befektetésekbe beruházott magántőke mennyiségének növelése.
Az IPSF végső célja, hogy megkönnyítse a környezeti szempontból fenntartható beruházásokra irányuló magántőke mobilizálását.
Ezért az IPSF többoldalú párbeszédfórumot kínál a döntéshozók számára, hogy segítse a befektetőket azon fenntartható befektetési lehetőségek azonosításában és kiaknázásában, amelyek valóban hozzájárulnak az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekhez.
A taxonómiák összehangolását meg kellene vitatni ezen a fórumon, és arról megállapodás kellene, hogy szülessen.
3.15.
Amint azt korábban említettük, az ESMA az EU tőkepiaci felügyeleti hatóságaként kulcsfontosságú szerepet játszana a javasolt szabványok lehető legpragmatikusabb módon történő alkalmazásának biztosításában.
Ehhez szükség lenne a készségek fejlesztésére és az ESMA mint az uniós zöldkötvények felülvizsgálóinak felügyeleti hatósága kapacitásának kiépítésére.
Az Európai Bizottság meghatározza a képesítések és az átláthatóság kritériumait, és ezek szilárd alapot jelentenek az ESMA számára.
Véleményünk szerint, ahogy az ESMA növeli kapacitását, időben támogathatja az Unión kívüli társait hasonló standardok alkalmazásában, és ezáltal megkönnyítheti az uniós befektetők hozzáférését a feltörekvő piacokon.
3.16.
Egy másik szempont, amelyet meg kell fontolni, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaságra való áttéréshez a Next Generation EU keretében rendelkezésre állónál jóval nagyobb finanszírozásra van szükség.
A magánszektor már szerepet vállal ebben az átmenetben, de ennél sokkal többre van szükség.
Ennélfogva a javasolt uniós zöldkötvény-standard tovább fejlesztené az újonnan kibontakozó zöldkötvény-piacot és további kibocsátókat mozgósítana amellett, hogy megkönnyítené a határokon átnyúló finanszírozást a tőkepiacokon.
Végső soron a javasolt zöldkötvény-standard javítaná a potenciális kibocsátók és befektetők hírnevét, valamint a fenntartható fejlődés és a környezetvédelmi célok – nevezetesen: az éghajlatváltozás mérséklése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, az édesvízi és tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme, a körforgásos gazdaságra való átállás, a hulladék-újrafeldolgozás, a hulladékmegelőzés, a környezetszennyezés megelőzése és csökkentése, valamint az egészséges ökoszisztémák védelme – iránti elkötelezettségüket.
A vonatkozó környezetvédelmi és szociális célkitűzések így bármely vállalati stratégiának részét képeznék.
Emellett a pénzügyi termékekre vonatkozó uniós ökocímke előmozdítása – a bürokrácia minimalizálása mellett – segítené a magánvállalkozásokat egy ilyen stratégia alkalmazásában.
3.17.
Az EGSZB idővel elvárja a befektetőktől, hogy az uniós zöldkötvény-standard mellett döntsenek, mivel ez biztosítja a pénzeszközök taxonómia szerinti felhasználását, ez viszont megkönnyíti a befektetők jelentéstételi követelményeit.
Ennélfogva a magán- és állami szektorban egyaránt a zöldkötvényekre javasolt standard egész Unióban történő elfogadását kell célnak tekinteni.
3.18.
Ezzel összefüggésben az EGSZB üdvözli a meglévő zöldkötvények javasolt standard szerinti „átörökítését”, valamint az ilyen szabványok esetleges alkalmazását a Next Generation EU kötvényekre.
Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a taxonómiához igazodó zöldkötvények elősegítenék a környezetvédelmi célok elérését.
Sőt, arra számítunk, hogy az uniós zöldkötvény-standard növelni fogja a befektetők érdeklődését az ilyen befektetések iránt, továbbfejlesztve a zöldkötvény-piacot.
Bár ez jó hír a kibocsátók és befektetők számára, az EGSZB figyelmeztet a korábban említett kihívásokra.
3.19.
A jövőt illetően feltételezve, hogy a javaslatot elfogadják, érdekes lenne annak felmérése, hogy i.
az Unión belüli és azon kívüli befektetők milyen mértékben követelnék meg a kibocsátóktól a javasolt standardokhoz való igazodást, vagy hogy a javaslat eltérést eredményezne-e a zöldkötvény-piacon az EU és a világ többi része között, valamint ii.
az uniós zöldkötvény-standard javasolt végrehajtása hogyan befolyásolná a zöldkötvény-piac alakulását mind az EU-n belül, mind azon kívül.
3.20.
Az EGSZB véleménye szerint ez különösen fontos, mivel a környezeti kihívásokat, például az éghajlatváltozást, az EU nem tudja egyedül kezelni.
Ha nincs egyfajta közös alap a taxonómiák összehangolása terén harmadik országokkal, akkor nem valószínű, hogy az Európai Bizottság önkéntes zöldkötvény-standardról szóló rendeletjavaslata a globális zöldkötvény-piac standardjává válik.
Ez a tőkepiacok széttagoltságához vezetne, és a harmadik országok kibocsátói valószínűleg nem fogadnák el az Európai Bizottság által javasolt standardokat.
Mindez pedig hátráltathatja a hatalmas környezeti kihívások – különösen az éghajlatváltozás – kezeléséhez szükséges források áramlását.