2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/105
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat a zöldkötvényekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Előadó: Philip VON BROCKDORFF
Felkérés:
Tanács: 2021.8.12.
Európai Parlament, 2021.9.13.
Jogalap:
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114.
és 304. cikke
Illetékes szekció:
„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció
Elfogadás a szekcióülésen:
23/11/2021
Elfogadás a plenáris ülésen:
2021.12.8.
Plenáris ülés száma:
565.
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott)
123/1/4
1.
Következtetések és ajánlások 1.1.
Az „önkéntes” uniós zöldkötvény-standard egy átláthatóságon és felügyeleten alapuló rendszert hoz létre.
Egy ilyen rendszerben azok a projektek kaphatnak finanszírozást, amelyek összhangban vannak a fenntartható tevékenységek uniós taxonómiájával, és a kibocsátóknak további információkat kell szolgáltatniuk a kibocsátáskor, majd ezt követően rendszeresen jelentést kell tenniük a bevételek felhasználásáról és a projekt hatásairól. 1.2.
Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós zöldkötvény-standard jelentős gazdasági előnyökkel is járhat mind a kibocsátók, mind a befektetők számára.
Ez azért lehetséges, mert a javaslat célja egy univerzális, hiteles és egyszerűsített mechanizmus létrehozása a zöldkötvények kibocsátására, minimálisra csökkentve az információs aszimmetriákat, miközben számottevő, jó hírnévvel járó előnyöket biztosít a kibocsátók számára e standard szerint. 1.3.
Az EGSZB úgy véli, hogy az ilyen kötvények uniós taxonómiai rendelettel való összehangolása alkalmassá teszi azokat a fenntarthatóbb és dekarbonizált gazdaságok felé való átmenetet támogató gazdasági tevékenységek finanszírozására is. 1.4.
A javasolt standard továbbá jelentősen csökkentené a meglévő bizonytalansági szintet azon eszközök vagy kiadások tekintetében, amelyek észszerűen zöld tőkefelhasználásnak minősíthetők.
A fent említett, az uniós taxonómiához való igazítás miatt azonban az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság részéről egyértelmű iránymutatásra van szükség ahhoz, hogy a befektetőket az uniós zöldkötvények és a környezetre kedvező hatást gyakorló projektek felé tereljék. 1.5.
Az EGSZB azon a véleményen van, hogy a zöldkötvények eszközosztályként való továbbfejlesztése során egységes követelményrendszert kell alkalmazni a tagállamokban, és annak vonatkoznia kell a kibocsátókra.
Nem szabad azonban alábecsülni a kibocsátókra nehezedő azon kihívásokat, amelyek az EU taxonómiai szabványainak való megfeleléshez kapcsolódnak.
A kibocsátók minden bizonnyal összevetnék a külső felülvizsgálat költségeit a szélesebb befektetői bázishoz való hozzáférés előnyeivel.
El kell kerülni, hogy a magánkibocsátók alternatív zöldkötvényeket és kevésbé nehézkes tanúsítási eljárásokat részesítsenek előnyben. 1.6.
A javasolt jelentéstételi és megfelelőségi eljárások aránytalan pénzügyi hatást idézhetnek elő a kkv-k szempontjából, amelyek túlzottan büntető jellegűnek találhatják az uniós zöld standardot, ennélfogva ezek az eljárások gátolhatják a további növekedést.
Ezt is el kell kerülni, ezért az EGSZB pragmatikus megközelítést javasol a felügyeleti és jelentéstételi követelmények tekintetében.
A túlzott előírások és a túlszabályozás elkerülése – a vállalati kibocsátók esetében is – megkönnyítené az uniós zöldkötvény-standard elfogadását a tőkepiacokon.
Az egyre karbonszegényebb gazdaságokban a vállalati kibocsátókat ugyanolyan fontosnak tartják, mint az Európai Bizottság zöldkötvény-kibocsátását, és az EGSZB úgy véli, hogy a közszektor és a vállalati kibocsátók által kibocsátott zöldkötvényekre vonatkozó szabványok összehangolására van szükség.