2022.4.6.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 152/101
4.1.5.
A taxonómiai rendeletben már előirányzott, a víz, a biológiai sokféleség, a szennyezés megelőzése és a körforgásos gazdaság területére tartozó további négy környezetvédelmi célkitűzésre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus (1. d) intézkedés) üdvözlendő lépés a holisztikus fenntarthatósági megközelítés felé.
Az EGSZB üdvözli továbbá az Európai Bizottság azon bejelentését, miszerint vizsgálati kritériumokra fog javaslatot tenni a biológiai sokféleség kapcsán, hogy ily módon összehangolja a biológiai sokféleséget a klímapolitikával.
A közepes környezeti teljesítményű gazdasági tevékenységekre való kiterjesztés, továbbá a környezeti fenntarthatóságra jelentős hatással nem járó gazdasági tevékenységek, valamint a környezeti fenntarthatóságot jelentősen károsító gazdasági tevékenységek megkülönböztetése (1. b) intézkedés) szintén a helyes irányba tett lépés.
Ezzel összefüggésben a környezeti fenntarthatóságra jelentős hatással nem járó gazdasági tevékenységekről, illetve a környezeti fenntarthatóságot jelentősen károsító gazdasági tevékenységekről szóló jelentést a taxonómiai rendelet 2021 végéig irányozza elő.
Az EGSZB sürgeti, hogy ezt addigra valóban nyújtsák be.
A taxonómia bővítése során arra is ügyelni kell, hogy – nem utolsósorban a megnövekedett összetettség miatt – ne keletkezzenek a zöldrefestést lehetővé tevő kiskapuk.
4.1.6.
Az EGSZB üdvözli a standardok és címkék kiterjesztését (1. e) intézkedés), és nagyobb határozottságot kér többek között a minimumszabályok bevezetése terén.
Az átállás finanszírozására szolgáló pénzügyi eszközökre vonatkozó minőségi címke általános kerete fontos lenne ahhoz, hogy egyértelműen meghatározott és megbízható tájékozódási pontok álljanak rendelkezésre.
Külön figyelmet érdemel a megtévesztő „fenntarthatóra festés”, amelynek során egy intézmény úgy tesz, mintha környezetileg vagy társadalmilag fenntarthatóbb lenne, mint amilyen valójában.
Ezzel szemben 2023-ig csak annak értékelésére kerülne sor, hogy szükség van-e a keretre.
Ami az ESG-referenciaérték létrehozását illeti, a közlemény itt sem lép tovább egy vizsgálat bejelentésénél, jóllehet a kötelező érvényű meghatározások és szabályok itt is fontos építőkövek lennének a befektetők és a társadalom által jogosan igényelt egyértelműség megteremtéséhez.
4.2.
A fenntartható finanszírozás inkluzív kerete 4.2.1.
Az EGSZB üdvözli, hogy a fogyasztók, a kisbefektetők és a kkv-k számára megkönnyítik a fenntartható finanszírozáshoz való hozzáférést, hogy ezzel lehetővé tegyék a kisebb helyi szintű projekteket (2. a) intézkedés).
Ennek kapcsán biztosítani kell a méltányos finanszírozási költségeket is.
A fenntarthatósággal kapcsolatos ismeretek előmozdítása jó megközelítés, amely megfelel a növekvő érdeklődésnek.
A pénzügyi oktatás azonban soha nem helyettesítheti a megbízható befektetővédelmet, a fenntarthatósági szempontok hangsúlyozása pedig nem vezethet az aránytalanul magas kockázatok elkendőzéséhez.
A befektetők képviselőit be kell vonni a pénzügyi kompetenciakeret kidolgozásába.
4.2.2.
Annak érdekében, hogy a fenntarthatósági beszámolás a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvre irányuló javaslat (9) hatálya alá nem tartozó kkv-k esetében is javuljon, az EGSZB üdvözli a tanácsadás és a taxonómiai iránytű területén előirányzott terveket (2. a) intézkedés).
A beszámolás javítása és kötelező jellegének erősítése azért fontos, mert még a kisebb vállalkozások gazdasági tevékenységei is mélyreható környezeti hatásokkal járhatnak.
Az EGSZB rámutat, hogy a civil társadalom általánosságban nagyfokú érdeklődést mutat a fenntartható vállalkozáspolitikák iránt.
A kkv-k ügyfelei és befektetői is igényt fognak tartani a fenntarthatóságról szóló nyilatkozatokra.
Az egyszerűsített ESG-jelentési rendszer keretében azonban akkurátusan ügyelni kell a zöldrefestés megakadályozására.
Emellett a következő lépéseket ajánljuk: az uniós vállalkozások nem pénzügyi információinak szabványosítása és összehasonlíthatósága, egy, a fenntarthatósági adatok szolgáltatóira vonatkozó szabályozási és felügyeleti keretrendszer bevezetése és a vállalkozások nyers nem pénzügyi adataihoz való hozzáférés biztosítása.
A jelentéstételi követelmények csak eszközök, ezért nem követelhetnek túlzott erőforrásokat és költségeket, és hatékonyan hozzá kell járulniuk az átláthatósághoz a piaci hatékonyság javítása és ezáltal a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében.
4.2.3.
A digitális technológiák fenntartható finanszírozás érdekében történő kiaknázása következetes elképzelés, és megfordítva, a technológiákban is érvényesíteni kell a fenntarthatósági szempontokat (2. b) intézkedés).
A holisztikus fenntarthatóságot, a digitalizációt előmozdító és a Covid19-válság kezelését célzó intézkedések összehangolása olyan szinergiákat teremt, amelyeket ki kell aknázni, hogy az uniós fellépés nagyobb átütő erőt érjen el.
A környezetbarát költségvetés-tervezéssel (2.
e) intézkedés) összefüggésben az EGSZB azt ajánlja, hogy azt kapcsolják össze a beruházások (jövőbeli) aranyszabályával.
Összességében sajnálatos, hogy e téren sem irányoztak elő holisztikus fenntarthatósági megközelítést.
A kockázatmegosztás kapcsán ügyelni kell arra, hogy ne kerüljön sor a közszektor hátrányára egyoldalú teher- és kockázatátruházásra.
4.2.4.
A környezeti kockázatokra vonatkozó biztosítási fedezet növelése a realitásokhoz való alkalmazkodást jelent (2. c) intézkedés).
Az Európai Bizottság szerint már egy kismértékű emelés is jelentősen csökkentheti az adófizetők és a kormányok számára az éghajlatváltozással összefüggő katasztrófák költségeit, amit az EGSZB kifejezetten üdvözöl.
Ezzel szemben a javasolt lépések, például a bevált gyakorlatok azonosítására vonatkozó lépések rendkívül defenzívnek tűnnek.
A szociális partnereket és a civil társadalmat mindenképpen be kell vonni a(z éghajlatváltozás hatásaival szembeni) rezilienciáról folytatott párbeszédbe.
(9)
A fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolást tárgyaló irányelvjavaslat COM(2021) 189 final.