C 152/98
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
a földgáz esetében.
Az EGSZB ezért ehelyett úgy véli, hogy az ilyen ellentmondásos gazdasági tevékenységeket, amelyek az átmeneti időszakban esetleg még hasznos szerepet játszhatnak, talán jobb lenne külön kezelni magától az uniós taxonómiától.
Ezenkívül az EGSZB-nek fontolóra kellene vennie egy külön kezdeményezés indítását ebben a kérdésben.
Az EGSZB támogatja a többi környezetvédelmi célkitűzés integrálását, valamint a taxonómia közepes környezeti teljesítményű gazdasági tevékenységekre való kiterjesztését, továbbá a környezeti fenntarthatóságra jelentős hatással nem járó gazdasági tevékenységekre, illetve a környezeti fenntarthatóságot jelentősen károsító gazdasági tevékenységekre való kiterjesztését.
Az erre vonatkozó javaslatokat mielőbb be kell nyújtani.
A taxonómia és a szabványok hatékonyságának növelése érdekében ezeknek különféle területeken kiindulási alapként kell szolgálniuk.
Fontos azonban, hogy megakadályozzuk a zöldrefestést lehetővé tevő kiskapukat.
1.5.
Az EGSZB üdvözli, hogy a kisbefektetők és a kkv-k számára meg kívánják könnyíteni a fenntartható finanszírozáshoz való hozzáférést; ennek kapcsán tisztességes finanszírozási feltételekről kell gondoskodni.
A fenntarthatósági beszámolás kiterjesztésére irányuló lépéseket is támogatjuk, mivel a fenntartható vállalati politika a kkv-k ügyfeleinek és a civil társadalom egészének is érdeke.
A jelentéstételi követelmények nem követelhetnek túlzott erőforrásokat és költségeket, és hatékonyan hozzá kell járulniuk az átláthatósághoz a piaci hatékonyság javítása és ezáltal a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében.
A környezetbarát költségvetés-tervezéssel összefüggésben az EGSZB azt ajánlja, hogy azt kapcsolják össze a beruházásokra vonatkozó (jövőbeli) aranyszabállyal.
1.6.
A hiteles szociális beruházások támogatását célzó felsorolt intézkedések messze nem elegendőek, ezeket szintén erősíteni kell.
Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a társadalmi fenntarthatóságra, hogy az emberek és a munka világa kerüljön a középpontba.
A szociális partnereket és a civil társadalmat teljes mértékben be kell vonni, és a szociális jogok európai pillérének és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak kell alapul szolgálniuk.
Egy olyan integrált taxonómia, amely az ökológiai és társadalmi célokat egyaránt megragadja, értékes alappá válhat egy gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható EU-hoz.
A fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételi kötelezettségek keretében különösen a munkavállalói jogokra és az emberi jogokra vonatkozó mutatókat kell megvizsgálni és javítani.
1.7.
A pénzügyi ágazatban a kockázatkezelés és a tőkeellátás biztosítása során figyelembe kell venni a fenntarthatósági tényezőket, ezt pedig a szabályozásban és rövid távon technikai szinten is számításba kell venni.
Az EGSZB szilárd és előretekintő tőkekövetelményeket és szigorúan gazdasági alapokon nyugvó kockázatértékelést szorgalmaz, hogy a kockázati súlyozás a tényleges stabilitási kockázatokon alapuljon.
Figyelembe kell venni a fenntarthatósági kockázatoknak a bankokra és biztosítókra, sőt az egész pénzügyi szektor stabilitására gyakorolt hatását is.
Az ESG-kockázatoknak a hitelminősítésekben való szisztematikus rögzítése során újra el kell indítani az uniós hitelminősítő intézetről folytatott vitát, megszilárdítva ezzel az EU úttörő szerepét a fenntarthatóság területén.
1.8.
Az EGSZB üdvözli az éghajlati válságból eredő rendszerszintű kockázatok nyomon követésének megerősítésére tett lépéseket, és javasolja, hogy lehetőség szerint a pénzügyi ágazat valamennyi területét fedjék le.
Elérkezett annak is az ideje, hogy végre figyelembe vegyék a társadalmi fenntarthatóság kockázatait is, amelyek az elosztási különbségek növekedése révén veszélyeztetik a társadalmi kohéziót.
Emellett az EGSZB azt is szorgalmazza, hogy erősítsék a pénzügyi intézmények fenntarthatósági beszámolásának kötelező voltát.
A vagyonkezelői kötelezettségek és a gazdálkodási szabályok keretein belül nem engedhető meg a kockázatok környezetvédelem ürügyén történő aránytalan átruházása, a nem fenntartható beruházások besorolását pedig körültekintően kell kiigazítani.
1.9.
A felügyeleteket mielőbb fel kell ruházni az ahhoz szükséges hatáskörökkel, hogy fel tudjanak lépni a zöldrefestés ellen.
Ezt az idevágó fogalommeghatározás is elősegíthetné.
Az uniós pénzügyi rendszer által elért haladás mérésére szolgáló megbízható nyomonkövetési keret is észszerű elképzelés.
Az EGSZB kéri, hogy a civil társadalmat vonják be a pénzügyi piacok fenntarthatósági célokhoz való igazodásának felülvizsgálatába.
Végül pedig a felügyeleti hatóságok és az EKB közötti jobb együttműködést is támogatni kell.
A civil társadalmat be kell vonni a fenntartható finanszírozással kapcsolatos kutatásba; ennek során figyelembe kell venni a társadalmi fenntarthatóságot is.
1.10.
Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy ambiciózus konszenzust szeretne előmozdítani a nemzetközi fórumokon, mivel a globális piacok globális szinten elismert keretfeltételeket tesznek szükségessé.
Az európai vállalatok nem szembesülhetnek olyan sok különböző szabályozással, hogy komoly versenyhátrányba kerüljenek.
Ennek része az is, hogy globálisan hozzáférhetővé váljanak azok az adatok, amelyek lehetővé teszik a beruházások fenntarthatóságának értékelését, ahogy a környezeti, társadalmi és irányítási adatszolgáltatók megfelelő szabályozása és felügyelete is.
Nem szabad megengedni, hogy a nemzetközi koordináció lassúsága késleltesse az uniós szintű fellépést.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható finanszírozással foglalkozó platform munkájának elmélyítése során ne csak a magánszektorral, hanem a civil társadalommal is törekedjen szorosabb együttműködésre.
Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy nemzetközi szinten is fordítsanak nagyobb figyelmet a társadalmi fenntarthatóságra, többek között az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak értelmében is.