C 152/76
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
4.10.
Europska unija mora dobiti više nadležnosti da bi se mogla djelotvorno boriti protiv dezinformacija koje sustavno šire neprijateljske sile kojima često upravljaju vlade određenih trećih zemalja, među kojima je prije svega Rusija, ali i Kina.
Za otklanjanje te prijetnje rad na kodeksima ponašanja neće biti dovoljan.
Nacionalnim tijelima potrebna je veća podrška obavještajnih službi i bilo bi uputno da vlade razmjenjuju svoja znanja uzimajući pritom u obzir prethodno navedene probleme nekih država članica. 4.11.
Tim bi se mjerama također trebala osigurati pristupačnost i razumijevanje osoba s invaliditetom (osjetilnim, psiho-socijalnim i intelektualnim), koje lakše podliježu lažnim vijestima. 4.12.
Čini se da je civilno društvo nedovoljno uključeno.
Glavni partneri u dijalogu za koje Komisija navodi da mogu djelovati jesu platforme, mediji, istraživači i provjeravatelji činjenica.
Poduzećima, posebno zato što mogu izgubiti mnogo novca ili ugled zbog dezinformacija, te sindikatima i udrugama treba dati veliku ulogu u borbi protiv dezinformacija.
Organizacije civilnog društva imaju veliki legitimitet koji se može iskoristiti za borbu protiv dezinformacija. 4.13.
EGSO primjećuje da se borba protiv dezinformacija uglavnom bavi sadržajima na engleskom jeziku.
To se može objasniti time da se većina platformi nalazi u zemljama engleskog govornog područja.
Poželjno je pojačati djelovanje u pogledu sadržaja koji nisu na engleskom jeziku jer je to u velikoj mjeri bitno za određene zemlje (Češka, Poljska, baltičke države). 4.14.
Općenito, EGSO preporučuje proaktivnije djelovanje okrenuto budućnosti.
Budući da se stalno pojavljuju nove mreže (Clubhouse), da se za dezinformiranje upotrebljavaju sve sofisticiranija sredstva (uvjerljiv krivotvoreni sadržaj), da su neke aplikacije ujedno i platforme i usluge razmjene osobnih poruka (Telegram), potrebno je poduzeti mjere čim se otkrije nova vrsta rizika. 4.15.
Kao što je Europski revizorski sud sa žaljenjem primijetio u svojem izvješću od 3. lipnja 2021., na razini EU-a još uvijek nedostaje plan medijske pismenosti koji bi omogućio civilnom društvu da bolje dešifrira informacije, bilo da se one šire putem tradicionalnih medija ili putem interneta.
Taj se plan, koji je u nadležnosti država članica, mora provoditi u djelo od najranije dobi kako bi najmlađi mogli vrlo brzo naučiti razlikovati istinito od lažnog među informacijama koje dobivaju. 4.16.
EGSO primjećuje da često mnogi mediji, osobito audiovizualni mediji, u studio primaju osobe koje tvrde da imaju stručna znanja kako bi povećale svoju vjerodostojnost.
Posebno se preporučuje da se temeljitije provjeravaju akademske kvalifikacije osoba koje se pozivaju u medije u svojstvu stručnjaka.
Bruxelles, 9. prosinca 2021.
Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG