6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/75
3.5.
U Smjernicama je prepoznato i da se podaci o provjerenim informacijama ne razmjenjuju dovoljno među državama članicama EU-a.
Tako se podaci koji su u jednoj državi prepoznati kao lažni mogu i dalje širiti u drugoj zemlji. 3.6.
U Smjernicama se navodi da se borba protiv dezinformacija mora ubrzati u pogledu monetizacije dezinformacija mogućnostima oglašavanja u digitalnom prostoru, posebno za Google Ads. 3.7.
U Kodeksu je poseban naglasak stavljen na temu političkog oglašavanja.
Identitet izdavatelja političkog oglašavanja često je nejasan i potrebno je poboljšati transparentnost oglašavanja.
To je u skladu s prijedlogom zakonodavstva o digitalnim uslugama (9) (članak 30.).
Komisija će predložiti novo zakonodavstvo u vezi s većom transparentnošću političkog oglašavanja. 4.
Posebne napomene 4.1.
EGSO pozdravlja kvalitetu rada Europske komisije u borbi protiv dezinformiranja, a posebno postupno jačanje njezina djelovanja. 4.2.
EGSO konstatira da se protiv dezinformacija uvijek treba boriti uzimajući u obzir obvezu zaštite slobode izražavanja. 4.3.
Trenutačno je u tijeku strukturiranje rasprava među svim dionicima, a posebno širok poziv upućen je akademskim stručnjacima.
EGSO uviđa da je bilo potrebno staviti naglasak na sektor internetskog oglašavanja, što je danas uzeto u obzir. 4.4.
Glavna kritika koju EGSO upućuje u vezi sa Smjernicama za jačanje Kodeksa o dezinformiranju odnosi se na činjenicu da su previše usredotočene na sadržaj i njegovo moderiranje, a nedovoljno na one koji ga šire.
Sadržaj se stalno mijenja, platforme se razvijaju, ali glavni akteri ostaju u osnovi isti i ne mijenjaju se razlozi njihova djelovanja.
Pristup mora biti preventivan, a ne kurativan te se Komisija u radu treba usredotočiti na uzroke, a ne na posljedice. 4.5.
Iza slike nekolicine ideologa, sekti ili fanatika krije se pravi, izuzetno isplativ posao dezinformiranja.
Europska poduzeća nesvjesno troše više od 400 milijuna eura na internetske stranice koje sadrže dezinformacije (10).
Budući da je poznato da glavni izvori dezinformacija imaju financijske ciljeve, među ostalim pomoću sustava upućivanja koji im omogućuje dotok znatnih iznosa od internetskog oglašavanja, ali i zbog posebnih statusa koji im omogućuju podnošenje zahtjeva za javna sredstva, Komisija bi trebala poticati niz gospodarskih i financijskih alata za borbu protiv dezinformiranja u samom korijenu. 4.6.
EGSO primjećuje da brojne platforme ne objavljuju u dovoljnoj mjeri svoje metodologije postupanja s dezinformacijama i da se to negativno odražava na sve europske dionike koji se bore protiv dezinformiranja.
S druge strane, EGSO pozdravlja činjenicu da su neke platforme (YouTube) ozbiljno shvatile taj problem. 4.7.
Moć glavnih platformi (Facebook, Twitter) ne smije prikriti činjenicu da se najučinkovitije dezinformacije u najvećoj mjeri nalaze na alatima koji su manje poznati široj publici, kao što su VKontakte, Rumble, Odysee, Gab i Parler.
Te manje platforme imaju manju publiku, ali mogu lakše ciljati određene skupine prema regiji, dobi ili bilo kojem drugom parametru.
Usto, one nemaju dovoljno financijskih sredstava za suzbijanje dezinformacija koje šire ili im to nije u interesu te se skrivaju iza slobode izražavanja.
Dezinformacije često dolaze s manje poznatih platformi prije nego što brzo dopru do veće publike (11). 4.8.
EGSO smatra da je djelovanje na europskoj razini previše razjedinjeno i da mu nedostaje koordinacije.
Čini se da su strukture previše odvojene, posebno kada su u pitanju dva glavna tijela, EDMO i europski Stratcom.
Razmjena informacija trebala bi se olakšati uspostavom stalne radne skupine koja bi uključivala Europsku skupinu regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA).
EGSO ipak izražava bojazan da je taj angažman nedovoljan s obzirom na razmjere predmetne pojave. 4.9.
Hitno je potrebna bolja suradnja među državama članicama.
Istodobno, EU mora uzeti u obzir da je sloboda medija, koja je neodvojiva od slobode izražavanja, trenutačno ugrožena u više država članica.
Isto vrijedi i za njihove pravosudne sustave.
To će neizbježno negativno utjecati na sposobnost tih zemalja da uspješno surađuju, na primjer na provjeravanju činjenica i u skladu s vrijednostima EU-a, odnosno načelima vladavine prava.
Svaki napor u borbi protiv dezinformacija može imati vrlo velike posljedice na temeljna prava, koja se moraju jamčiti i braniti u svim državama članicama.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Europska komisija.
„Prijedlog uredbe o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga”, 15. prosinca 2020.
Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation (Robne marke nesvjesno financiraju dezinformacije), Le Figaro, 5. kolovoza 2021.
Institut za odnose s javnošću, Combating foreign disinformation on social media (Borba protiv stranih dezinformacija na društvenim medijima), Rand Corporation, 28. srpnja 2021.