6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/67
3.3.2.
Europska komisija obvezala se promicati održive prehrambene sustave u Europi i na međunarodnoj razini.
To se može postići samo ako se zakonodavnim okvirom osiguraju istinski jednaki uvjeti za poduzeća iz EU-a koja proizvode održivu hranu i poduzeća iz trećih zemalja kako bi se omogućila snažna, otporna i održiva proizvodnja.
Trgovinska politika EU-a mora osigurati da se uvoz odvija u skladu s visokim europskim standardima u pogledu socijalne i okolišne održivosti.
Trgovinski sporazumi ključni su za osiguravanje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja između unutarnjeg tržišta i uvoza, za očuvanje konkurentnosti (14) europskih proizvođača održive hrane i za jamčenje poštenog prihoda.
3.4.
Uloga dobro osmišljenih lanaca opskrbe: poboljšanje sustava pakiranja i logističkih sustava radi postizanja ciljeva klimatske neutralnosti 3.4.1.
U kontekstu uglavnom globalnih lanaca opskrbe, nabava od lokalnih izvora, među ostalim od diversificiranih dobavljača, važna je za smanjenje učinka prehrambenih lanaca vrijednosti na okoliš, ne samo u pogledu logistike, i njome se potiču lokalna gospodarstva.
Zbog pandemije bolesti COVID-19, hrana iz lokalnih izvora sve se više smatra sinonimom za kvalitetu i potrošači obraćaju više pažnje tom aspektu.
Nadalje, čini se da je dobra ravnoteža između uvezene i lokalno proizvedene hrane primjerena strategija za postizanje snažnijih i otpornijih prehrambenih sustava.
3.4.2.
Održiva ambalaža podrazumijeva uporabu biorazgradivih materijala i materijala koji se mogu ponovno upotrebljavati čime se kod potrošača potiče recikliranje.
Nova otkrića kemijske industrije i uključivanje tih saznanja u poslovne prakse stvaraju inovativna rješenja za probleme u području okoliša.
Asortiman potpuno biorazgradive plastike koja se može kompostirati i koja je dobivena iz poljoprivredne biomase već postoji, čime se postiže potpuna kružnost materijala.
Biorazgradivi materijali ponekad doprinose i dužem roku trajanja pa tako i povećanju dodane vrijednosti.
3.4.3.
Smanjenje neizravnih emisija iz prehrambenog lanca može se postići i prelaskom na logistička vozila s niskim utjecajem na okoliš, razvojem učinkovitijih, bolje organiziranih i, prema potrebi, kraćih lanaca opskrbe, jačanjem lokalnih trgovina namirnicama, raširenijom digitalizacijom i poboljšanjem logističke infrastrukture.
3.5.
Promicanje edukacije i transparentnog označavanja 3.5.1.
Odgovornija potrošnja i usmjeravanje veće pozornosti javnih tijela, poduzeća i potrošača na održivu i zdravu prehranu, kao što je mediteranska prehrana, ključni su za postizanje održivijih prehrambenih sustava (15).
Riječ je i o boljem razumijevanju ekoloških odnosa i „vrijednosti hrane”: posljedica gubitka i rasipanja hrane, uloge regionalnih gospodarskih krugova, prometne logistike, važnosti strateške prehrambene samodostatnosti itd.
3.5.2.
Obrazovni sustavi ključni su za promicanje takvih promjena (16).
Važnu ulogu mogu imati i prehrambena poduzeća ako se posvete edukaciji potrošača, osobito djece, o važnosti održive proizvodnje i potrošnje hrane.
Moraju nastaviti ulagati napore u postizanje održivijih i zdravijih proizvoda (17).
Trebala bi donijeti i kodekse ponašanja za odgovorne tržišne prakse.
Prehrambena poduzeća mogu promicati zdrave i održive životne stilove pomoću svojih oznaka, marketinških kampanja, društvenih medija, kantina i politika korporativne komunikacije.
Praksama označivanja trebao bi se istaknuti doprinos svakog proizvoda zdravoj i održivoj prehrani.
U tom bi se kontekstu transparentnim okvirom označivanja prehrambenih proizvoda potrošačima pomoglo u donošenju informiranih i održivijih odluka o kupnji.
(14)
(15) (16) (17)
„Kako bi sveobuhvatna europska prehrambena politika imala istinsku važnost za europske potrošače, nužno je da hrana proizvedena održivim metodama u EU-u bude konkurentna.
To podrazumijeva sposobnost europskog poljoprivredno-prehrambe­ nog sektora da osigurava hranu za potrošače po cijenama koje uključuju dodatne troškove prema kriterijima kao što su održivost, dobrobit životinja, sigurnost hrane i ishrana, ali i poštene prihode za poljoprivrednike, te da se pritom zajamči da velika većina potrošača prednost i dalje daje europskim proizvodima.”
Mišljenje „Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u”, točka 5.8., (SL C 129, 11.4.2018., str. 18.).
Mišljenje EGSO-a „Promicanje zdrave i održive prehrane u EU-u” (SL C 190, 5.6.2019., str. 9.).
Mišljenje EGSO-a „Promicanje zdrave i održive prehrane u EU-u” (SL C 190, 5.6.2019., str. 9.).
Mišljenje EGSO-a „Promicanje zdrave i održive prehrane u EU-u” (SL C 190, 5.6.2019., str. 9.).