6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/57
1.9.
OESS je jedan od stupova paneuropske sigurnosne strukture te bi ga kao takvog trebalo ojačati za dijalog s Rusijom.
Projekt Sjeverni tok 2 treba staviti na čekanje sve dok Rusija krši međunarodno pravo u Ukrajini jer će se u protivnome Moskvi omogućiti vršenje pritiska nad istočnoeuropskim državama. 1.10.
Potrebno je ojačati europsku sigurnosnu strukturu zajedno s NATO-om; usto bi trebalo povesti dijalog o vrijednostima unutar NATO-a. 1.11.
Potrebno je dodatno ojačati transatlantsku suradnju civilnog društva.
Posebno je važan zajednički dijalog o pravima građana, otpornosti na dezinformacije, slobodi medija, djelovanju u području klime, socijalnim pravima te zaštiti potrošača i potpori demokraciji, kako ga jamči EGSO u EU-u.
Dugoročno, transatlantsko partnerstvo može prijeći u transatlantsku integraciju.
2.
Vladavina prava i slobodni svjetski poredak 2.1.
EGSO napominje da postoji neodvojiva povezanost između slobodnog svjetskog poretka i unutarnjeg poretka temeljenog na vladavini prava i demokraciji.
Ako akteri čiji se poredak temelji na vladavini prava i demokraciji izgube moć djelovanja u odnosu na autoritarne ili totalitarne aktere, slobodni svjetski poredak neće se moći očuvati.
Vrijedi i obrnuto: ako merkantilizam i protekcionizam zamijene slobodnu trgovinu temeljenu na pravilima, i na unutarnjem planu dobit će zamah one snage koje dovode u pitanje liberalnu demokraciju i vladavinu prava. 2.2.
EGSO smatra da je slobodni svjetski poredak preduvjet za pravednu i održivu trgovinu temeljenu na pravilima i postizanje klimatskih ciljeva iz Pariškog sporazuma te ciljeva održivog razvoja UN-a, socijalne pravednosti i jednakih mogućnosti, rodne ravnopravnosti i nediskriminacije.
Svjetski poredak temeljen na pravu jačeg, izolaciji, nastojanjima za samodostatnošću i trgovinskim odnosima organiziranima u hijerarhije moći ne omogućuje ni nastanak ili jačanje kreativnog i inovativnog poduzetništva s održivim gospodarskim uspjehom ni ostvarenje ambicioznih ciljeva ekoloških i socijalnih politika. 2.3.
Stoga EGSO podržava jačanje temeljnih pravila suradnje država preko UN-a i njegovih specijaliziranih agencija te pozdravlja ideju saveza svih demokracija jer je samo zahvaljujući demokratskoj moći djelovanja SAD-a bilo uopće moguće uspostaviti međunarodne institucije nakon Drugog svjetskog rata, a samo sa otvorenim i demokratskim SAD-om one imaju i budućnost. 2.4.
EGSO, izražavajući samokritičnost, uviđa da su ne samo dionici europske politike nego i dionici europskog organiziranog civilnog društva nakon završetka hladnog rata predugo pretpostavljali da su univerzalne vrijednosti demokracije i vladavine prava trajno zajamčene.
Međutim, u svijetu postoje moćni akteri koji su ih, iako ih te vrijednosti obvezuju u skladu s međunarodnim pravom, u praksi potpuno zanemarili.
Očuvanje vlastitog vrijednosnog poretka ne treba uzimati zdravo za gotovo. 2.5.
Vrijednosti na kojima počivaju države i grupe država s poretkom temeljenim na demokraciji i vladavini prava obilježavaju multilateralni poredak kojemu je EU i dalje predan, iako s još uvijek ograničenom vlastitom moći djelovanja.
Te vrijednosti vuku svoje korijene iz razdvajanja svjetovne i duhovne vlasti, Magne Charte, Habeasa Corpusa i Opće deklaracije o ljudskim pravima Glavne skupštine Ujedinjenih naroda.
One su temeljni preduvjet za liberalnu demokraciju i vladavinu prava.
EU i SAD te s njima prijateljski povezane liberalne demokracije dijele te vrijednosti.
U članku 30.
Opće deklaracije Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima izričito se navodi: „Ništa se u ovoj Deklaraciji ne može tumačiti tako da podrazumijeva pravo bilo koje države, grupe ili osobe da poduzmu bilo koju aktivnost ili izvrše bilo koji čin usmjeren na uništenje ovdje utvrđenog bilo kojeg prava i sloboda.” 2.6.
Liberalnim demokracijama zajedničko je to da je njihovo postojanje neodvojivo povezano s pluralističkim, neovisnim i dinamičnim civilnim društvom.
3.
Važnost transatlantskih odnosa za položaj Europe u svijetu 3.1.
Geopolitičke promjene u posljednja dva desetljeća teško su narušile slobodni svjetski poredak i ozbiljno oslabile važne međunarodne organizacije.
Dominantne utjecajne silnice bile su sve agresivnije nastupanje elite moći u Narodnoj Republici Kini i opasno rastući izolacionizam SAD-a. 3.2.
Međutim, zbog vlastitih društvenih napetosti i globalne dimenzije izazova SAD ne može sam uspjeti u očuvanju slobodnog svjetskog poretka.
Stanovništvo SAD-a sa skepsom promatra skupe vojne operacije u udaljenim dijelovima svijeta.
Događaji u Afganistanu pokazali su na brutalan način koliko je hitno potrebna nova, vjerodostojna strategija liberalnih demokracija, a kako bi se SAD rasteretio, i veći europski angažman.
On se ne smije ograničiti na vojne kapacitete, ali mora ih uključivati.