6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/53
ne uzimaju u obzir različite situacije ili međuovisnosti koje postoje u različitim sektorima.
Ne uvažavaju se ni različiti zahtjevi u različitim regijama i mora mu se dodati regionalna politička perspektiva.
3.3.
Europska komisija trenutačno utvrđuje ključne pokazatelje uspješnosti koji bi trebali odražavati uspjeh industrijske strategije EU-a (6).
Komisija je sada uglavnom usmjerena na gospodarski rast i zanemaruje ciljeve iz europskog zelenog plana, promjene koje su nužne za prijelaz na kružno gospodarstvo i socijalnu dimenziju procesa preobrazbe.
Od ključne je važnosti da se u industrijskoj strategiji EU-a jasno prepozna i cijeni vrijednost regionalno dostupnih industrijskih vještina, potencijala i kompetencija.
To također treba na odgovarajući način uzeti u obzir.
Inače zbog usmjerenosti samo na gospodarski rast i s tim povezane mjere i instrumente može doći do neispunjavanja klimatskih ciljeva, propuštanja prilika povezanih s industrijskom preobrazbom i potkopavanja kružnog gospodarstva.
3.4.
Pri definiranju industrijske strategije i politike na tim temeljima u obzir se moraju uzeti nesigurnost i nepredvidljivost.
Politike i različiti načini tranzicije prilagođeni pojedinačnim situacijama moraju biti fleksibilni i moraju se temeljiti na svim kompetencijama koje postoje u regiji ili koje su regiji dostupne u okviru razmjene s drugim regijama i zemljama.
Potrebna je otvorenost kao strateški resurs kako bi se utvrdilo što nedostaje i što je hitno potrebno.
3.5.
Industrijske promjene u svrhu zaštite klime uzrokovat će ozbiljne socijalne probleme ako ciljeve zelenog plana bude trebalo ostvariti u kratkom vremenu koje nam preostaje.
Potrošnja ekološki štetnih resursa pitanje je koje treba riješiti i istražiti kako bi se pronašlo socijalno i društveno pravedno rješenje.
3.6.
Kružno gospodarstvo pozitivno doprinosi industrijskim promjenama u regijama i duž lanaca opskrbe i vrijednosti.
Iako je najveća dodana vrijednost u regijama s najnaprednijim industrijama, materijal koji se unosi u kružno gospodarstvo proizvodi se i obrađuje u mjestima gdje je gospodarstvo koje se temelji na znanju manje zastupljeno od gospodarstva visokog energetskog intenziteta.
Slabije regije zasigurno mogu imati više koristi od kružnog gospodarstva i mogu postati glavni akteri u tom području.
3.7.
Usmjerenost na uspjeh industrijskih promjena na regionalnoj razini jasno upućuje na potrebu za snažnom međusobnom povezanošću, bliskom suradnjom i razmjenom kompetencija s drugim regijama, među ostalim i preko nacionalnih granica država članica EU-a.
Postoji sveobuhvatni sustav interakcija u kojem su lokalna mala i srednja poduzeća u interakciji s prekograničnim poduzećima.
3.8.
Postojeće regionalne industrijske kompetencije same za sebe nisu potpuno djelotvorne u kontekstu socioekoloških promjena.
Bez obzira na to, mora ih se i može dodatno razvijati ulaganjem u znanje, opremu i osoblje kako bi postale produktivne u promijenjenim okolnostima.
To će omogućiti stvaranje novih proizvoda, usluga, tehnologija i prilika.
Time će se pak u regijama osigurati gospodarski stabilna poduzeća s atraktivnim radnim mjestima.
Upravo je to cilj koji europska industrijska strategija treba ostvariti.
3.9.
Regiju široko definiraju njezina struktura industrije, njezina poduzeća, radna snaga, kompetencije stanovnika, njezine mogućnosti u području istraživanja i razvoja te specifični proizvodi koje proizvode ili obrađuju njezina poduzeća.
Industrijske kompetencije odražavaju velik raspon povijesnih posebnosti.
Lanci opskrbe i vrijednosti imaju vrlo različite regionalne učinke diljem Europe.
Globalni kontekst važan je koliko i organizacija u Europi, no ima drugačije učinke.
Industrija 4.0 i digitalizacija te informacijske i komunikacijske tehnologije imat će značajan, no vrlo različit utjecaj na europske industrije i gospodarstva općenito.
U tom će smislu sredstva za inovacije i razvoj postati još važnija za ublažavanje regionalnih razlika.
3.10.
Subjekti koji omogućuju industrijske promjene, uključujući novoosnovana poduzeća te mala i srednja poduzeća, mogu biti povezani sa svojim klijentima čak i iz rubnih regija, a privlačna radna mjesta mogu se otvarati i tamo.
Konkretno, poduzeća koja se temelje na znanju mogu pridonijeti lancima vrijednosti u velikoj mjeri neovisno o blizini klijentima.
Nadalje, strojevima velikih tvornica često se može upravljati na daljinu.
(6)
Vidjeti mišljenje EGSO-a INT/935 (2021.) o novoj industrijskoj strategiji EU-a (još nije objavljeno u Službenom listu).