6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/47
3.10.
EGSO smatra da je potrebno uložiti napore da bi se potpora koja se pruža mehanizmom za oporavak i otpornost u svrhu transformacije resursno i energetski intenzivnih industrija uskladila s postojećim javno-privatnim programima financiranja, kao što su SPIRE ili Partnerstvo za čisti čelik.
Industrijski savezi trebaju se upotrebljavati kao platforme za održavanje dugoročnih sinergija između projekata koji se financiraju iz mehanizma za oporavak i otpornosti i postojećih programa EU-a s ciljem poticanja transformacije resursno i energetski intenzivnih industrija.
3.11.
Utvrđena je potreba da se financijska potpora pružena u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost poprati ambicioznom poreznom reformom.
To bi trebalo uskladiti sa sporazumom OECD-a kako bi se osiguralo da visokoprofitabilna poduzeća podliježu efektivnoj stopi poreza na dobit od 15 % počevši od 2023.
3.12.
Glavni cilj isplate bespovratnih sredstava poduzećima trebao bi biti održavanje međunarodne konkurentnosti industrije EU-a uz poštovanje socijalnih, gospodarskih i okolišnih standarda EU-a kako bi se osiguralo da dvostruka tranzicija bude na korist europskim građanima.
3.13.
Kao što je ranije navedeno, europski plan oporavka bit će ključan za transformaciju resursno i energetski intenzivnih industrija, a istodobno će pridonijeti preobrazbi drugih gospodarskih sektora u pogledu dvostruke tranzicije.
Taj će prijelaz širokog raspona zahtijevati dugoročna razdoblja prilagodbe i prijelazna razdoblja, posebice u svim pitanjima vezanima uz ljudski kapital.
EGSO snažno predlaže da se investicijski mehanizmi produže nakon 2026. i da se svaka od čvrstih i jasnih veza između mehanizama dobro definira.
4.
Posebne napomene EGSO poziva države članice i industriju da iznesu ulaganja i reforme s najvećim transformacijskim učinkom u pogledu postizanja postavljenih konačnih ciljeva u glavnim područjima koje je definirala Komisija.
Ne smije se zanemariti činjenica da troškovi uključeni u postizanje ciljeva povezanih s ovom dvostrukom tranzicijom moraju biti prihvatljivi za društvo u cjelini.
4.1.
ENERGIJA – čiste tehnologije i obnovljivi izvori energije 4.1.1.
Do industrijske tranzicije neće doći ako se ne provede energetska tranzicija.
Dekarbonizacija industrije izravno će ovisiti o dostupnosti dostatnih, cjenovno pristupačnih niskougljičnih izvora energije koji omogućuju niskougljičnu industrijsku proizvodnju.
Osiguravanje dovoljne količine dekarbonizirane energije na pouzdan način bit će ključno za postizanje klimatskih i digitalnih ciljeva.
Slično tome, potrebna su velika ulaganja da bi se razvila ili stvorila infrastruktura potrebna za transport, skladištenje i distribuciju tih dosad neviđenih količina niskougljične energije.
Provedba nacionalnih planova oporavka, a posebno predloženih reformi, trebala bi biti usmjerena na osiguravanje konkurentnih, stabilnih i predvidljivih cijena energije, ograničavanjem utjecaja visokih cijena energije na inflaciju, što može ugroziti oporavak resursno i energetski intenzivnih industrija i društva općenito.
4.1.2.
EGSO se slaže da se tehnološka neutralnost mora postići uz istovremenu provedbu nacionalnih planova za oporavak: sve niskougljične tehnologije (obnovljivi izvori energije, zeleni vodik, fuzijski reaktor itd.) moraju se uključiti u tu tranziciju pod uvjetom da su u skladu s klimatskim ciljevima za 2030. i 2050., kao i ciljevima održivog razvoja UN-a.
Nijedna se tehnologija ne bi smjela preventivno ili proizvoljno isključiti.
Kriteriji dodjele sredstava trebaju se usredotočiti na osiguravanje konkurentnih cijena energije za krajnje kupce neovisno o samoj tehnologiji.
4.1.3.
Za to će možda biti potrebno razmotriti ne samo kombiniranje različitih konkurentnih obnovljivih izvora energije, već i njihovo kombiniranje s tehnologijama hvatanja i skladištenja ugljika, imajući na umu ulogu koju će imati energetsko međupovezivanje između različitih država članica.
Potrebno je uspostaviti dostatnu i ujednačenu regulativu da bi se stvorio poslovni model za ulaganja i omogućila primjena tih tehnologija.
4.1.4.
Osim raspoloživosti cjenovno pristupačne energije i tehnoloških rješenja, energetska učinkovitost mora se isto tako uzeti u obzir na odgovarajući način.
Svi scenariji predviđeni strategijom EU-a za dugoročno smanjenje emisija u svrhu postizanja ciljeva klimatske neutralnosti do 2050. važnu ulogu daju uštedama energije (1).
Prijelaz na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom također ima važnu ulogu u smanjenju potrošnje energije i resursa u resursno i energetski intenzivnim industrijama.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en