C 152/30
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
nezaposlenih mladih nije uključen u službene podatke jer se ne prijavljuju za naknade za nezaposlenost ili se ne registriraju pri agencijama za zapošljavanje, već zarađuju za život prividnim samozapošljavanjem na platformama ili sivoj ekonomiji.
Stoga se može pretpostaviti da bi stvarne brojke mogle biti još gore od Eurostatovih.
3.2.
Položaj NEET-ova dodatno se pogoršao uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19.
Broj NEET-ova u Europi, posebno u zemljama poput Italije, Grčke, Bugarske i Rumunjske, kritičan je i opet je u porastu zbog napuštanja školovanja, nedostatka odgovarajućeg usmjeravanja, gubitaka radnih mjesta i nedostatka mogućnosti za zapošljavanje.
Ova kategorija ranjivih mladih ljudi izložena je većem riziku od marginalizacije, siromaštva i trajnog isključenja iz zapošljavanja.
3.3.
NEET-ovi su široka kategorija koja obuhvaća heterogenu populaciju, uključujući nezaposlene, osobe koje su napustile školovanje, sve obeshrabrene osobe s fakultetskom diplomom koje još nisu pronašle zaposlenje i druge mlade ljude koji iz raznih razloga nisu aktivni.
Nezaposleni su samo podskupina šire kategorije NEET-ova, a preklapanje između te kategorije i NEET-ova razlikuje se ovisno o razdoblju i državi (8).
3.4.
Velik broj NEET-ova našem gospodarstvu i društvu nanosi veliki gubitak.
Osjećaj razočaranja ili isključenosti takvih pojedinaca također predstavlja velik politički rizik za stabilnost naših demokratskih društava.
Nesposobnost obrazovnih i socijalnih sustava da spriječe tu pojavu ili smanje broj NEET-ova ukazuje na neuspjeh u provedbi široko podržanih učinkovitih politika za promicanje jednakih mogućnosti diljem Europe.
3.5.
Kriza posebno pogađa radnike zaposlene u nestandardnim i raznolikim oblicima zapošljavanja (9) (povremeni rad, rad na osnovi vrijednosnih kupona, rad putem platformi, honorarni rad, suradničko zapošljavanje itd.)
(10), a u tim oblicima rada nažalost prevladavaju mladi.
Takvi poslovi mogu biti slabo plaćeni, radno je vrijeme neredovito, sigurnost radnog mjesta slaba, a socijalna zaštita (plaćeni dopust, mirovina, bolovanje itd.) ograničena ili nikakva.
Osobe zaposlene u takvim oblicima rada često nemaju pravo na naknade za nezaposlenost ili programe skraćenog radnog vremena koje provode vlade (11).
Ta vrsta poslova uglavnom se nalazi u sektorima i industrijama posebno pogođenima pandemijom bolesti COVID-19 kao što su turizam, trgovina na veliko, trgovina na malo, smještaj i prehrambeni sektor (12).
S druge strane, novi oblici rada mogu biti prilika za mlade koji žive u ruralnim ili udaljenim područjima, za mlade osobe s invaliditetom, studente i mlade roditelje te su stoga pristojne plaće i socijalna sigurnost neizostavne.
3.6.
U nacionalnim planovima za oporavak i otpornost trebalo bi utvrditi i uzeti u obzir periferne prepreke zapošljavanju poput mobilnosti, digitalne pismenosti, zdravlja i nesigurnih životnih uvjeta, kao i nedostatka stambenog prostora ili socijalnog osiguranja.
EGSO smatra da bi države članice mogle kvalitativno i kvantitativno pratiti te prepreke uključivanju mladih na tržište rada i u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost iznijeti konkretne prijedloge za njihovo uklanjanje.
4.
Posebne napomene 4.1. rada.
Na oporavak nakon bolesti COVID-19 trebalo bi gledati kao na priliku.
Gospodarstvo je uzdrmano, kao i tržište
4.2.
Nacionalni planovi za oporavak i otpornost pružaju dosad nezapamćenu mogućnost za pokretanje i podržavanje promjena, koja se mora iskoristiti putem uključivog upravljanja koje zahtijeva dijalog, otvorenost i transparentnost.
U mjere koje se financiraju u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost trebalo bi uključiti lokalna tijela vlasti, socijalne partnere i civilno društvo, uključujući organizacije mladih, kako bi se uspostavilo participativno upravljanje kojim se mogu ostvariti konsenzus, povjerenje i osjećaj pravde u pogledu nacionalnih planova za oporavak i otpornost.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. i Picarella, F. (2021.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation („Mladi u Europi: utjecaji pandemije bolesti COVID-19 na njihov gospodarski i socijalni položaj”), Europski parlament, Luxembourg.
https://www.eurofound.europa.eu/hr/topic/non-standard-employment.
https://www.eurofound.europa.eu/hr/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound (2021.), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Posljedice za zapošljavanje i poslovni život), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. i Vanhercke B. (2017.), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Pristup socijalnoj zaštiti osoba zaposlenih na temelju nestandardnih ugovora i samozaposlenih osoba u Europi).