6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/25
4.10.
EGSO smatra da je, što je manja dob u kojoj se osobe mogu uključiti u volontiranje, to vjerojatnije da će postati društveno uključene i angažirane odrasle osobe koje daju svoj doprinos budućnosti Europe.
Trebalo bi poticati inicijative kao što su školski programi učenja kroz pružanje usluga ili obiteljsko volontiranje.
Po potrebi bi trebalo prilagoditi pravne okvire kako bi se volontiranje omogućilo i mlađim osobama i djeci.
Organizacije mladih imaju vrlo važnu ulogu u tom procesu pa bi stoga trebale dobiti odgovarajuću i dostatnu potporu javnih tijela.
5.
Uloga volontera u zajednici 5.1.
Nedvojbeno je da volonteri stvaraju značajnu gospodarsku, ekološku i društvenu vrijednost.
U neprofitnim organizacijama volonteri su često ključni za osiguravanje djelotvornog ispunjenja zadaća jer su jedan od najvažnijih resursa tih organizacija.
Vanjski svijet često ih smatra simbolom aktivnosti tih subjekata.
Volontiranje je mnogima, a osobito mladima, nešto posebno.
To je često prva aktivnost u kojoj mogu odgovoriti na stvarne društvene potrebe i u kojoj mogu brzo vidjeti učinke svojeg angažiranog djelovanja kojim se znatno smanjuje rizik od društvene isključenosti.
5.2.
U mnogim slučajevima građanima postaje pravno sve teže organizirati se oko pitanja od zajedničkog interesa i angažirati osobe kao volontere koji doprinose društvu ne tražeći pritom financijsku korist.
Organizacijama civilnog društva trebalo bi osigurati prava na udruživanje te javno financiranje i potporu.
EGSO naglašava da javno financiranje organizacija civilnog društva znatno doprinosi ne samo njihovom funkcioniranju i njihovoj ulozi u društvu, nego i održavanju njihove neovisnosti i sposobnosti osiguravanja unutarnjih demokratskih postupaka kojima se omogućava prepoznavanje i zastupanje želja njihovih članova bez utjecaja izvana.
5.2.1.
Civilno društvo koje dobro funkcionira znak je zdrave demokracije i uvelike doprinosi kvaliteti života te miru i stabilnosti.
Participativna demokracija dopuna je, a ne prijetnja predstavničkoj demokraciji.
5.2.2.
Kad su posrijedi organizacije koje koordiniraju aktivnosti volontera, javnim se financiranjem pomoću posebnog mehanizma poluge omogućavaju puno veće koristi za društvo, koristi koje imaju stvarnu gospodarsku vrijednost.
5.3.
Umjesto da se dugoročno posvete rješavanju utvrđene društvene potrebe, građani Europe sve se više posvećuju kratkoročnom volontiranju, često za jasnu osobnu korist, npr. volontiranje na festivalu ili koncertu.
EGSO bi želio da kreatori politika ulože veće napore u promicanje dodane vrijednosti volontiranja kao društvenog kapitala, a ne samo kao osobne prilike ili mehanizma za uštedu na troškovima ljudskih resursa.
Javna tijela moraju pomoći volonterima i organizacijama koje podupiru volonterske aktivnosti da bolje prikažu svoju vrijednost i učinak kako bi mogli i dalje privlačili volontere budući da građani na raspolaganju imaju sve veći izbor slobodnih aktivnosti.
5.4.
Tijekom pandemije bolesti COVID-19 mnogi su kreatori politika i obični građani mogli vidjeti osobiti potencijal i stvarni učinak volontiranja, kako strukturiranih aktivnosti u koordinaciji javne ustanove ili organizacije, tako i pojedinačnih ad hoc aktivnosti poduzetih spontano u želji da se pomogne drugima.
EGSO je odao počast stotinama tisuća volontera diljem Europe koji su 2020. pomagali onima kojima je zbog pandemije bila potrebna pomoć dodjeljujući svoju Nagradu za građansku solidarnost (15) organizacijama i pojedincima koji su sudjelovali u volonterskim aktivnostima povezanima s učincima bolesti COVID-19.
5.5.
Radnicima s neredovnim radnim vremenom i nestabilnim radnim životom teže je dugoročno se posvetiti volontiranju.
Na primjer, radnicima u trgovinama koje samo 24 sata unaprijed obavještavaju trebaju li raditi izuzetno je teško posvetiti se volontiranju.
Isto vrijedi, primjerice, i za mnoge radnike koji rade na zahtjev.
EGSO ističe da bi volonterskim organizacijama trebalo pružiti potporu u obliku znanja i iskustva, uključujući primjere dobre prakse, o izgradnji dodatnih kapaciteta kako bi se mogla nositi s takvom promjenjivom dostupnošću potencijalnih volontera i razviti nove načine upravljanja volonterima.
5.6.
Društveno liječenje (eng. social prescribing) (16) način je rješavanja zdravstvenih problema bez propisivanja lijekova ili uz lijekove.
Volontiranje je postalo učinkovit i sve popularniji dio programa društvenog liječenja.
Istraživanje je pokazalo da volontiranje ima pozitivan učinak na mentalno zdravlje i da je sudjelovanje u volonterskim aktivnostima u okviru
(15) (16)
Nagrada EGSO-a za građansku solidarnost.
The Healing Power of Social Prescribing (Ljekovita moć društvenog liječenja) i Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019 (Politička izjava o volontiranju i društvenom liječenju – Europska prijestolnica volonterstva 2019.).