6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/21
nacionalnom gospodarstvu) ili BDP.”
EGSO je pozvao i na pripremni rad koji bi na temelju okvirnog prijedloga ILO-a trebao rezultirati izradom detaljnih pravila za provedbu istraživanja u EU-u.
EGSO izražava žaljenje zbog toga što od tada nije postignut napredak u uspostavi zajedničkog sustava za mjerenje vrijednosti volontiranja u Europi.
Odbor stoga ponovo poziva Europsku komisiju da poduzme odlučne mjere za provedbu preporuka EGSO-a ističući da bez pouzdanih podataka nije moguće provoditi politiku u bilo kojem području.
2.6.1.
EGSO ističe da bi bolje prikupljanje podataka – koji bi osim podataka o BDP-u i gospodarskoj vrijednosti uključivali i, primjerice, vrijeme koje volonteri posvete volontiranju, njihovu dob, spol, područja djelovanja te općenitiju dodanu vrijednost za društvo, kao što su zdravlje i dobrobit, te pokazatelje kvalitete života i socijalne kohezije – bilo općenito korisno.
2.6.2.
Samo je nekoliko nacionalnih zavoda za statistiku započelo i provelo istraživanja o volonterskom radu na temelju metodologije ILO-a, a Poljska je jedina zemlja čiji je nacionalni zavod za statistiku proveo takvo istraživanje već dva puta, 2011. i 2016., i predvidio sljedeće istraživanje za početak 2022.
U istraživanju iz 2011. izračunata je vrijednost volonterskog rada od otprilike 2,8 % BDP-a (5), dok je 2016. ta vrijednost iznosila otprilike 1,2 % BDP-a (6).
Razlog za tu veliku razliku su određene promjene u metodologiji.
Jedna od njih jest činjenica da su 2011. pitanja uključivala dobrovoljni rad koji su ispitanici obavljali za članove obitelji koji žive u drugom kućanstvu, dok se 2016. takav rad nije uzimao u obzir.
Druga razlika odnosi se na činjenicu da se 2011. u obzir uzimao rad u cijeloj 2010., dok se 2016. u obzir uzimao volonterski rad tijekom četiriju tjedna u prvom tromjesečju neposredno prije provedbe istraživanja.
Taj primjer jasno pokazuje da nije moguće dobiti usporedive podatke bez zajedničke metodologije na razini EU-a koju bi razvio Eurostat.
2.7.
Volontiranje kao jedan od najvidljivijih izraza solidarnosti važno je za pojedince, zajednice, okoliš, gospodarstvo i društvo u cjelini.
Njime se promiče i olakšava društvena uključenost, gradi društveni kapital i utječe na preobrazbu društva.
Razvoj uspješnog civilnog društva s angažiranim volonterima može rezultirati kreativnim i inovativnim rješenjima za zajedničke izazove.
Volontiranje doprinosi gospodarskom rastu pa mu je stoga potrebno posebno i ciljano mjerenje u smislu gospodarskog i društvenog kapitala.
Ima i sve veću ulogu u zaštiti okoliša i bitan je izvor učenja brojnim volonterima.
U tom bi kontekstu javne politike trebale biti izravno usmjerene na pružanje potpore volonterima, ali i ukazati na činjenicu da su za volontiranje potrebna infrastrukturna podrška te dostatna i odgovarajuća sredstva za mjere potpore, kao što su osposobljavanje i troškovi osiguranja.
3.
Volonterske aktivnosti na razini EU-a 3.1.
EGSO izražava žaljenje zbog toga što je završetkom Europske godine volontiranja 2011. volontiranje počelo postupno nestajati s europskog dnevnog reda.
U službenim se dokumentima pojavljivalo samo sporadično – pri uspostavi inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a i Europske snage solidarnosti te kao prioritetna tema u programu Europa za građane.
3.2.
EGSO ističe da su u državama članicama provedena malobrojna istraživanja o volontiranju.
Ona su pokrila različite aspekte volontiranja (npr. razinu sudjelovanja u volonterskom radu, demografski profil uključenih i njihovu motivaciju).
Nije ih moguće iskoristiti za analizu na razini EU-a zbog nedosljednosti metodoloških pristupa, uključujući i opseg definicije volontiranja te razlike u vremenu provedbe istraživanja.
Izvješće koje je na zahtjev Europske komisije 2010. sastavila konzultantska tvrtka GHK (7) još je uvijek najnoviji raspoloživi sveobuhvatni i vrijedni izvor podataka unatoč ograničenjima u smislu usporedivosti podataka.
3.2.1.
Izvješće GHK-a pokazalo je da je od 22 % do 23 % građana EU-a starijih od 15 godina bilo uključeno u volontiranje koje je definirano kao aktivnost koju osoba obavlja svojevoljno u neprofitne svrhe, prvenstveno u okviru nevladine organizacije.
3.2.2.
U izvješću je istodobno navedeno da zbog metodoloških razlika odstupanje rezultata može iznositi čak 30 do 40 postotnih bodova.
(5) (6) (7)
Statistički podaci za Poljsku – volonterski rad 2011.
Statistički podaci za Poljsku – volonterski rad 2016.
Izvješće GHK-a o volontiranju u Europskoj uniji, GHK, 2010.