6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/195
3.8.
Nadalje, promicanje vještina, znanja i potpore na razini poljoprivrednika i upravitelja šuma može ojačati primjenu novih održivih praksi i naprednih tehnologija (npr. precizna poljoprivreda, tehnologije kontroliranog prometa u poljoprivredi, pravilno zbrinjavanje otpada, smanjenje ili izbjegavanje upotrebe kemijskih pesticida, održavanje genetske raznolikosti tla itd.).
EGSO pozdravlja namjeru Komisije da predloži regulatorni okvir za uklanjanja ugljika u poljoprivrednom sektoru. 3.9.
Kako bi se osiguralo brzo i djelotvorno rješavanje problema klimatskih promjena potrebno je koordinirano djelovanje na svjetskoj razini.
Kako je navedeno u izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2021.
(9), postoji znanstveni dokaz da su nedavne česte katastrofe u Europi jasno povezane s toplijom klimom i povećanim emisijama stakleničkih plinova.
Osim toga, u njemu se navodi da je ljudski utjecaj „zagrijao klimu brzinom koja je nezabilježena barem u posljednjih 2000 godina”.
EGSO stoga smatra da bi zalaganja EU-a trebalo dopuniti ciljanim djelotvornim mjerama na međunarodnoj razini kako bi se osiguralo globalno sudjelovanje, pravedna raspodjela tereta i pravedno tržišno natjecanje.
4.
Posebne napomene 4.1.
Zakonodavni paket „Spremni za 55 %” predstavlja izvrstan i ambiciozan korak te još jednom pokazuje da je EU predvodnik u borbi protiv klimatskih promjena.
To je ujedno izvrsna tema za raspravu uoči 26. konferencije UN-a o klimatskim promjenama u Glasgowu, na kojoj bi EU trebao pokušati uvjeriti ostatak svijeta da hitno mora provesti slične mjere.
EGSO ističe da je koordinirani odgovor na svjetskoj razini jedini djelotvoran način za rješavanje problema klimatskih promjena te da je naša suradnja s partnerima u skupinama G7, G20 i drugim međunarodnim tijelima korak u pravom smjeru. 4.2.
Gubitak poljoprivrednog zemljišta zbog degradacije tla, urbanizacije i napuštanja zemljišta već je niz godina složen problem u svim državama članicama.
Planiranje uporabe zemljišta ključno je za održivi razvoj EU-a, a EGSO poziva na posvećivanje posebne pozornosti učinkovitoj upotrebi prirodnih resursa, posebno s obzirom na to da zemljište postaje oskudno s povećanjem broja stanovnika.
EGSO je već predložio usklađeni okvir EU-a kojim bi se zaštitilo poljoprivredno zemljište (10). 4.3.
U cilju povećanja produktivnosti i skladištenja ugljika u poljoprivrednom sektoru, EGSO poziva na široko promicanje i podupiranje održivih poljoprivrednih praksi kao što su plodored, oporaba organskog otpada, precizna poljoprivreda itd.
Poljoprivrednicima bi isto tako trebalo osigurati potrebne mogućnosti financiranja i ažurirane informacije o primjerima najboljih poljoprivrednih praksi i mogućnostima poboljšanja kvalitete tla.
Konačno, zemljištem se mora pažljivo gospodariti u svim državama članicama, pritom osiguravajući pravilnu ravnotežu između konkurentnosti i održivosti. 4.4.
U ožujku 2021., Europska komisija objavila je Akcijski plan za razvoj ekološkog sektora (11) kako bi državama članicama pomogla pri postizanju cilja da se 25 % poljoprivrednog zemljišta upotrebljava za ekološku poljoprivredu do 2030.
EGSO ističe važnost povećanja ekološke poljoprivrede, koje bi predstavljalo ogroman skok za poljoprivredni sektor u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova i očuvanja biološke raznolikosti.
EGSO isto tako naglašava druge mogućnosti za smanjenje rizika od denaturiranja zemljišta, kao što su agroekologija, agrošumarstvo, permakultura, poljoprivreda bez oranja itd. 4.5.
Brojke pokazuju da se spaljivanje biomase udvostručilo od 2000.
te da se polovica ukupnog posječenog drva spaljuje radi dobivanja energije (12).
EGSO smatra da je taj štetan pritisak na šume doveo do nedavnog smanjenja sekvestracije ugljika te da bi, iako bioenergija koja se temelji na drvu i druge vrste bioenergije imaju vrlo važnu ulogu, korištenje takve bioenergije trebalo poticati samo ako je biomasa proizvedena na održiv način.
Nadalje, EGSO je već spomenuo da kako bi se „izbjeglo ugrožavanje ekološke cjelovitosti, fosilne emisije iz drugih sektora ne bi trebalo neutralizirati šumskim ponorima na način kojim bi se smanjila dostupnost drva za svrhe biogospodarstva” (13). 4.6.
EGSO ističe da uvoz biomase podrazumijeva specifične povezane rizike, koji nisu obuhvaćeni uredbom EU-a.
Stoga su potrebni sveobuhvatni međunarodni sporazumi kako bi se osigurali jednaki uvjeti na jedinstvenom tržištu, dok bi trgovinska politika EU-a trebala pomoći u sprečavanju uvoza biomase koja dovodi do krčenja šuma u zemljama podrijetla.
(9) (10) (11) (12) (13)
Šesto izvješće o procjeni IPCC-a Climate Change 2021 – The Physical Science Basis (Klimatske promjene 2021.: fizičko-znanstvena osnova).
Korištenje zemljišta za održivu proizvodnju hrane i usluge ekosustava (SL C 81, 2.3.2018., str. 72.).
Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za razvoj ekološkog sektora, COM/2021/141 final.
Žrtvovanje šuma zbog klimatske politike EU-a.
Mišljenje EGSO-a „Odluka o raspodjeli tereta u pogledu okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF)”.