C 152/194
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
2.5.
Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) može doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena održavanjem i povećanjem ponora i zaliha ugljika.
Komisija predlaže politike kako bi se upraviteljima šuma pomoglo da osiguraju povoljniji utjecaj na klimu pri izradi drvnih proizvoda te kako bi se poljoprivrednike potaknulo da provode održive poljoprivredne prakse s povoljnim učinkom na klimu.
3.
Opće napomene 3.1.
Europsko civilno društvo jako je angažirano u borbi protiv klimatskih promjena i odlučno tvrdi da je potrebno uvesti djelotvorne i hitne mjere.
EGSO smatra da je potrebno usklađeno zalaganje javnosti i privatnih subjekata kako bi se ukazalo na neupitnu potrebu za hitnim djelovanjem, osiguralo aktivno sudjelovanje i preuzimanje odgovornosti građana i lokalnih zajednica te osigurala dodatna sredstva za potporu prijelazu na niskougljično gospodarstvo.
EU više ne može gubiti vrijeme na duge rasprave. 3.2.
Sektor LULUCF-a smanjio je za petinu (4) svoja neto uklanjanja CO2, uglavnom zbog povećanja sječe šuma i nedostatka poticaja.
Osim toga, Europa je pogođena nezapamćenim šumskim požarima i poplavama, što se poklopilo s rekordnim sušama i toplinskim valovima.
Šume su isto tako osobito osjetljive na najezde insekata, uz močvare koje su pogođene trajnom degradacijom.
Iako se znatna povećanja ponora u tlu mogu postići uz relativno niske troškove, moraju se pojačati mjere u svim područjima korištenja zemljišta, uključujući poboljšano gospodarenje šumama i zemljištem pod usjevima te pošumljavanje. 3.3.
EGSO ističe da postoje razni načini za povećanje sekvestracije ugljika, uključujući upravljanje zemljištem, obnovu šume i obnovu prirodnih ekosustava.
Klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti povezani su i moraju se rješavati zajedno.
Pitanja gubitka staništa, onečišćenja, prekomjernog izlova i širenja invazivnih vrsta moraju se rješavati kako bi se osiguralo očuvanje prirodnih ekosustava te ispunjenje vitalne društvene i gospodarske uloge sektora koji se temelje na zemljištu. 3.4.
Države članice trebale bi izraditi nacionalne strategije za očuvanje i ponovno vlaženje visokokvalitetnih tresetišta, s obzirom na to da predstavljaju važnu priliku za zaštitu i povećanje zaliha ugljika u organskim tlima te za obnovu biološke raznolikosti.
EGSO stoga smatra da bi jedan od najvažnijih ciljeva trebao biti obnova visokokvalitetnih tresetišta (primjenom paludikulture (5)) i močvarnih zemljišta te smatra da bi emisije iz močvarnih zemljišta trebalo početi obračunavati što prije, a ne tek od 2026.
nadalje, kako predlaže Europska komisija. 3.5.
Istraživanja pokazuju da veliki šumski požari desetljećima doprinose neto emisijama ugljika i usporavaju ponovni rast vegetacije.
Gospodarenje vodama, posebno zadržavanje vode u tlu i skladištenje vode u spremnicima, može uvelike poboljšati kapacitet za ublažavanje i gašenje požara.
Istodobno, njime se povećava otpornost na obilne oborine, poplave i suše.
EGSO stoga preporučuje da Komisija potiče i podupire države članice u poboljšanju politika gospodarenje vodama u cilju povećanja produktivnosti poljoprivrede i kapaciteta za sekvestraciju ugljika. 3.6.
Potrebno je poticati poljoprivrednike i upravitelje šuma kako bi primjenjivali nove održive poslovne modele u okviru kojih se jača biološka raznolikost i primjenjuju pravila kružnog gospodarstva.
EGSO je već pozvao na donošenje složenog i pravednog zakonodavnog okvira kojim bi se „zemljoposjednicima i upraviteljima zemljišta omogućilo da provedu djelotvorne mjere LULUCF-a na način koji gospodarski ima smisla i to ne samo o vlastitom trošku” (6).
Sada je na svakoj državi članici da osmisli te važne okvire za poticaje u skladu s vlastitim posebnim okolnostima.
EGSO je već poticao države članice „da u bliskoj suradnji s civilnim društvom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini osmisle ambiciozne nacionalne politike za sektor LULUCF-a, zasnovane na načelu odozdo prema gore” (7). 3.7.
Moraju se nastaviti rasprave o tome kako bi trebalo gospodariti šumama te koji se dijelovi drveta mogu koristiti za dobivanje energije.
Iako se prijedlogom Europske komisije o reviziji Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (8) zabranjuje ekstrakcija biomase iz primarnih šuma i uvode ograničenja u pogledu spaljivanja određene vrste drva, u njemu se ne prepoznaju postojeći primjeri dobre prakse u kojima se različite vrste drveća i njihovi različiti dijelovi koriste u svrhu za koju su najprikladniji, čime se stvara optimalna ukupna dodana vrijednost a da se ne rasipaju prirodni resursi.
EGSO poziva na izradu nacionalnih zakonodavnih okvira u svim državama članicama, kojima se podupire i potiče upotreba održivih praksi u proizvodnji biomase.
(4) (5) (6) (7) (8)
SWD(2021) 610 final Uzgoj u vlažnim uvjetima.
Mišljenje EGSO-a „Upotreba zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo (LULUCF)” (SL C 351, 15.11.2012., str. 85.).
Mišljenje EGSO-a „Odluka o raspodjeli tereta u pogledu okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF)” (SL C 75, 10.3.2017., str. 103.).
European Commission – Renewable Energy Directive revision (Europska komisija – Revizija Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora).