C 152/184
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
3.3.
Brojne važne teme trebat će dodatno razraditi putem delegiranim aktima za provedbu.
To znači da je, uzme li se ova točka u obzir zajedno s prethodnom, gotovo nemoguće odrediti kakve će biti posljedice provedbe u svakom proizvodnom sektoru.
Nedoumice o nekoliko ključnih detalja predložene uredbe otežavaju njezino ocjenjivanje u ovoj fazi zakonodavnog postupka.
Međutim, potrebno je izbjeći nesigurne okvirne uvjete, posebno pri procjeni CO2 za uvoz, kako se ne bi ugrozile proaktivne i anticipatorne mjere europskih poduzeća za zaštitu klime.
3.4.
Kad je riječ o uvozu električne energije, nije jasno je li Komisija pravilno procijenila učinak na cijenu električne energije na tržištu električne energije EU-a i način na koji bi se time ostvarili veći troškovi za potrošače i tako povećao rizik od istjecanja ugljika u sektorima s velikom potrošnjom električne energije.
Naime, ne treba zaboraviti da se potrošnja električne energije ne uzima u obzir pri izračunu ugljičnog otiska uvezenih proizvoda (5).
3.5.
Europska industrija usmjerena je na izvoz.
Međutim, ako kao posljedica CBAM-a dobije određenu zaštitu od uvoza, no ne bude mogla konkurirati na međunarodnim tržištima, doći će do velikog manjka njezine konkurentnosti pa Europa više neće moći privlačiti industrijska ulaganja.
3.6.
Vrlo brza zamjena postojećih mjera za sprječavanje istjecanja CO2 s pomoću CBAM-a mogla bi dovesti do znatne nesigurnosti i narušiti odluke o dugoročnom ulaganju koje su već donesene na temelju nedavno revidiranih ciljeva za 2030.
Mogla bi smanjiti i kapacitet industrije za ulaganje u niskougljične tehnologije te postati prepreka za tržišno natjecanje kad je riječ o pristupu tržištima trećih zemalja.
Stoga bi prema potrebi u početku trebalo zadržati aktualnu stopu besplatnih emisijskih jedinica kako bi se industrijama obuhvaćenima CBAM-om omogućilo da ostvare veću ugljičnu učinkovitost, nakon čega bi moglo uslijediti postupno smanjenje besplatnih emisijskih jedinica, kako se bude smatralo prikladnim, da bi se omogućila daljnja dekarbonizacija.
3.7.
Konkurentnost i učinke cijena na lanac vrijednosti trebalo bi pomno procijeniti kako bi se ograničio utjecaj, posebno u izvoznim sektorima kao što je, među ostalim, poljoprivredno-prehrambeni, koji znatno ovise o proizvodima iz sektora koji je već obuhvaćen prijedlogom o CBAM-u.
3.8.
CBAM bi mogao doista u cijelosti ostvariti svoje ciljeve samo ako se zahtjev izbjegavanja CO2 za uvoz u EU nadoknadi prednostima koje europski proizvođači ostvaruju zahvaljujući klimatski prihvatljivoj proizvodnji za izvoz.
Moguće je da će između poduzeća trećih zemalja i poduzeća EU-a na jedinstvenom tržištu biti prilično jednaki uvjeti, no nijedno poduzeće EU-a neće moći biti konkurentno u inozemstvu jer će proizvođači EU-a plaćati pune troškove ugljika, dok će konkurenti iz trećih zemalja plaćati male ili nikakve troškove.
3.9.
Sustav bi mogao otvoriti mogućnost za nekoliko načina izbjegavanja mjera kao što su premještanje izvora, načini verifikacije, poduzeća s više objekata u trećim zemljama koja lažno tvrde da se proizvodi proizvedeni u postrojenjima s visokim ugljičnim otiskom proizvode u postrojenjima s niskim ugljičnim otiskom, zamjena izvora i definicija robe.
To bi moglo otežati napredak u ostvarivanju ambicioznijih klimatskih ciljeva CBAM-a.
Prijedlog bi trebalo pozorno unaprijediti tijekom zakonodavnog postupka kako bi se izbjeglo takvo štetno ponašanje koje ozbiljno narušava cilj zakonodavstva: roba bi trebala imati vlastiti klimatski otisak neovisno o tome odakle dolazi kako bi se promicala učinkovitost u ublažavanju klimatskih promjena na svjetskoj razini, a ne lokalno smanjenje eksternalizacijom emisija.
4.
Posebne napomene 4.1.
EGSO vrlo aktivno istražuje mogućnosti, ograničenja i važne aspekte koje treba razraditi u okviru mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama ili drugog rješenja poreznog tipa kako bi se smanjilo istjecanje ugljika ujednačavanjem klimatskih troškova i napora bez obzira na to je li riječ o proizvodima iz EU-a ili o proizvodima iz trećih zemalja.
EGSO je bio prva institucija EU-a koja je utvrdila te mogućnosti kao dopunsku mjeru za ograničavanje istjecanja ugljika.
(5)
Procjena učinka CBAM-a Europske komisije, Prilog 8.