C 152/162
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
na najučinkovitiji način iskoriste sinergije Socijalnog fonda za klimatsku politiku s drugim dostupnim financijskim sredstvima.
Istodobno, uvođenje Socijalnog fonda za klimatsku politiku mora se razmotriti u kontekstu cijelog paketa mjera „Spremni za 55 %”.
3.3.
EGSO ističe da bi predviđene klimatske mjere i njihovi učinci mogli dodatno pogoršati postojeće nejednakosti.
EGSO poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da u svojim mjerama za ublažavanje klimatskih promjena naglasak stave na načelo pravedne tranzicije.
3.4.
Mjere i transformativni koraci predviđeni u paketu mjera „Spremni za 55 %” dovest će do golemih promjena, pri čemu se ne smije izgubiti iz vida socijalna i gospodarska situacija pojedinačnih država članica.
U protivnom bi se ugrozila prihvaćenost tih mjera u društvu.
Već je vrijeme da se na razini država članica raspravi o popratnim mjerama paketa te da ih se smjesta provede.
Kako bi se ostvarila pravedna ekološka transformacija, naglasak mora biti na pravednoj tranziciji za sve.
3.5.
Količina sredstava Fonda iznosit će 72,2 milijarde EUR od 2025. do 2032., pri čemu će se upotrijebiti 25 % prihoda od sustava trgovanja emisijama iz prometnog i građevinskog sektora.
U usporedbi s izazovima takvog proširenja sustava trgovanja emisijama, riječ je o vrlo malom iznosu.
EGSO smatra da se više cijene ugljika u svakom slučaju ne određuju radi povećanja prihoda, nego radi usmjeravanja tržišnog ponašanja prema tehnologijama s niskom razinom emisija.
Stoga postoji vrlo dobar razlog da Komisija i države članice osiguraju dodatna financijska sredstva.
Osim toga, čini se da rok do 2032. nije konačan.
3.6.
Određeni dionici, uključujući socijalne partnere, koji predstavljaju poslodavce i zaposlenike, izražavaju sumnju pa čak i protivljenje proširenju trgovanja emisijama na zgrade i cestovni promet, ističući pritom očekivane socijalne i ekonomske učinke povećanja cijena grijanja i goriva na kućanstva, srednja, mala i mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju.
Opasnost od izostanka potpore stanovništva u pogledu europske klimatske politike i izbijanje masovnih prosvjeda, kao što su prosvjedi „žutih prsluka”, moraju se spriječiti pod svaku cijenu.
Komisija bi u tom pogledu svoje planove trebala podvrgnuti temeljitoj analizi.
3.7.
EGSO izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije analizirala učinak paketa mjera „Spremni za 55 %” na pojedinačne države članice ni na različite sektore.
Smatra da je trebalo provesti posebnu procjenu učinka osnivanja Socijalnog fonda za klimatsku politiku.
3.8.
Kućanstva s niskim prihodima već se suočavaju s različitim poteškoćama u trenutačnom sustavu za koje su, osim kratkoročne potpore, potrebna dugoročna odnosno održiva rješenja.
EGSO smatra da je EU-u potrebno stabilno financiranje na razini EU-a kojim će se ublažiti socioekonomski učinak klimatskih mjera i osigurati pravedna tranzicija.
EGSO stoga smatra da je uvođenje socijalnog fonda za klimatsku politiku na razini EU-a također suštinski neophodno i da se ne bi smjelo povezivati s uvođenjem sustava trgovanja emisijama u građevinskom i prometnom sektoru.
Konkretno, na temelju studije Europske zaklade za klimu (7) u kojoj se navodi da „proširen sustav trgovanja emisijama sam po sebi ne bi ostvario značajna smanjenja emisija koja su potrebna u cestovnom prometu i građevini”.
3.9.
Iako EGSO u načelu pozdravlja osnivanje predloženog Socijalnog fonda za klimatsku politiku, ističe da njegovo financiranje ovisi o uvođenju sustava trgovanja emisijama za građevinski i prometni sektor (članak 26.).
Stanovanje i mobilnost osnovne su potrebe i stoga je njihovo osiguravanje dio usluga od općeg interesa.
EGSO je zabrinut da bi troškovi sustava trgovanja emisijama za zgrade i promet mogli biti veći od željenih koristi i dovesti do nekontroliranog povećanja cijena koje bi time postalo prijetnja za opstanak.
EGSO stoga općenito kritizira činjenicu da je Socijalni fond za klimatsku politiku povezan s uvođenjem ETS-a za zgrade i promet te bi pozdravio da se u proračun EU-a uvrsti zasebna stavka posvećena socijalnom učinku zelene tranzicije.
Umjesto toga, u načelu bi trebalo nastaviti s uvođenjem Socijalnog fonda za klimatsku politiku na razini EU-a.
3.10.
Fondom se osiguravaju plaćanja socijalnih naknada, s jedne strane, i poticaji za električna vozila, kao i ulaganja u infrastrukturu za punjenje i dekarbonizaciju zgrada, s druge strane.
Međutim, trebalo bi uzeti u obzir potrebe kućanstava s niskim prihodima, a mjere povezane s elektrifikacijom mobilnosti trebale bi biti sveobuhvatne i okrenute budućnosti, čime bi se takvim kućanstvima omogućilo korištenje e-urbane mobilnosti ili novih poslovnih modela kao što je zajedničko korištenje automobila.
EGSO ističe da promicanje mobilnosti s nultim i niskim stopama emisija ne bi trebalo biti usmjereno
(7)
Europska zaklada za klimu, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
(Dekarbonizacija europskog prometa i goriva za ogrjev – Je li ETS EU-a pravi instrument za to?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/0107-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.