C 152/156
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
3.4.
Ponovno ulaganje prihoda od ETS-a 3.4.1.
Prihodi ostvareni ETS-om moraju se ulagati u sektor kako bi se podržali socijalno i ekološki održiv sektor i pravedna tranzicija.
Zna se da će tranzicija zrakoplovne industrije na ugljičnu neutralnost iziskivati znatna ulaganja, a ETS je prilika da se za to osiguraju potrebni resursi.
Ulaganja bi trebala biti usmjerena na povećanje dostupnosti i uporabe održivih zrakoplovnih goriva, pri čemu treba smanjiti i njihove troškove kako bi se korisnicima osiguralo očuvanje profitabilnosti uz istodobnu dekarbonizaciju sektora.
3.4.2.
Pozdravljamo velike ambicije Komisije u vezi sa zrakoplovstvom u okviru paketa mjera „Spremni za 55 %” te podupiremo kontinuirani razvoj mjera održivog zrakoplovstva u reviziji Direktive o ETS-u i Prijedlogu uredbe o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni prijevoz.
Ta su dva prijedloga komplementarna te bi stoga prihodima od ETS-a trebalo poduprijeti njihove ciljeve.
Stoga bi prihode od ETS-a trebalo upotrebljavati za promicanje pristupa održivim zrakoplovnim gorivima i za smanjenje njihove cijene diljem EGP-a.
Nadalje, ETS-om bi se zračnim lukama, dobavljačima goriva i pružateljima zemaljskih usluga mogla pružiti financijska pomoć u prelasku na ispunjavanje novih zahtjeva u vezi s dostupnošću održivih zrakoplovnih goriva na aerodromima.
3.4.3.
Prihode bi trebalo ponovno ulagati i u razvojne projekte kojima će se dodatno smanjiti utjecaj zrakoplovstva na okoliš.
Tehnologija kao što su vodikova goriva opcija je za dugoročno smanjenje tog utjecaja.
Međutim, troškovi te tehnologije su previsoki te je ona stoga još uvijek daleko od primjene na tržištu, iako će se ulaganjima u projekte povezane s vodikom i drugim alternativnim gorivima s vremenom utjecati na smanjenje troškova i veću primjenu.
3.4.4.
Prihodima treba davati potporu i pravednoj tranziciji za radnike u zrakoplovnoj industriji na koje klimatske promjene negativno utječu.
Predviđa se da će se određena zrakoplovna infrastruktura zahvaljujući razvoju tehnologije s vremenom prestati upotrebljavati.
Ti bi radnici mogli ostati bez posla, pa su potrebne opcije za njihovu prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi oni mogli prijeći na nova zelena i održiva radna mjesta.
Da bi se to provelo, mogao bi se osnovati socijalni fond za zrakoplovstvo kojim bi se omogućilo osposobljavanje i tranzicija radnika u zrakoplovstvu.
Tim bi fondom mogla upravljati Europska komisija uz potporu i poslodavaca i sindikata.
3.4.5.
Osim toga, Komisija bi trebala surađivati s europskim radničkim vijećima, odborima za sektorski socijalni dijalog i drugim zajedničkim forumima, kao što je okrugli stol o zrakoplovstvu, o kontinuiranom učinku revidiranog ETS-a tijekom njegove provedbe.
Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti uspostavi socijalnog dijaloga s radnicima i razumijevanju njihovih potreba i pitanja zbog kojih su zabrinuti u vezi s održivim zrakoplovstvom te pravednoj tranziciji u sektoru.
3.5.
Širenje intermodalnog prijevoza 3.5.1.
Intermodalni prijevoz jednostavan je i isplativ način za trenutno smanjenje utjecaja prometa na klimu.
Danas mnogi zračni prijevoznici već omogućuju putnicima kupnju intermodalnih karata, prije svega zahvaljujući sporazumima sa željezničkim prijevoznicima.
Takvi sporazumi dovode do ukupnog smanjenja letova, ali i djelotvorno potiču upotrebu održivog javnog prijevoza.
3.5.2.
Prijedlogom bi trebalo potaknuti operatere da razvijaju intermodalne prometne mreže u svojim glavnim bazama kako bi proširili mrežu, a istodobno smanjili broj nepotrebnih letova na izuzetno kratkim udaljenostima.
To bi se moglo potaknuti povećanjem razine besplatnih emisijskih jedinica u drugim područjima u mreži zračnog prijevoznika, za letove na područja koja nemaju prikladne željezničke veze, kad zračni prijevoznici svoje letove zamijene vidovima prijevoza koji nisu zračni.
3.6 Regionalna povezanost 3.6.1.
U nedostatku alternativnog oblika prijevoza postoji rizik da bi ETS mogao dovesti do slabije povezanosti s izoliranim regijama Europe.
Iznimno je važno da se poduzetim mjerama ne ugrožava povezanost s rubnim europskim regijama i državama članicama.
3.6.2.
Rubne regije za svoju se povezanost i gospodarski razvoj oslanjaju na zrakoplovstvo, i to zbog svoje udaljenosti, male površine, izoliranosti i velike ovisnosti o povezanosti s kopnom radi opskrbe robom, pristupa uslugama, povezivosti i teritorijalne kohezije.