6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/153
1.4.
Financijski posrednici trebali bi biti isključeni iz sustava za trgovanje emisijama EU-a kako bi samo postrojenja koja ispuštaju ugljikov dioksid u svojim proizvodnim procesima mogla trgovati emisijskim jedinicama.
Time se žele ukloniti rizici od špekulacija i slično je kineskom pristupu, kojim je financijskim institucijama zabranjeno sudjelovanje u njihovu sustavu trgovanja emisijskim jedinicama. 1.5.
Većina prometa izvan EGP-a odvija se preko glavnih čvorišta koja se nalaze i unutar EGP-a i izvan njega.
Trenutačno većina putnika ima niz mogućnosti da za svoj let izvan EGP-a odabere opciju i preko unutarnjih i preko vanjskih čvorišta.
Međutim, zbog povećanih troškova povezanih s ETS-om postoji velik rizik da će operateri iz EGP-a biti ugroženi jeftinijim poslovanjem u čvorištima smještenima izvan EGP-a.
Da bi se to spriječilo, dodjelu besplatnih emisijskih jedinica u okviru ETS-a treba zamijeniti ciljanim mehanizmom za suzbijanje nepovoljnog položaja u odnosu na konkurenciju kako bi se zaštitili europski zračni prijevoznici i europska čvorišta. 1.6.
EU mora promicati ambiciozniju i ujednačeniju globalnu regulativu o određivanju cijena ugljika te imati mandat za pregovore o tome na svjetskoj razini.
Uz globalni mandat predlažemo primjenu oba ili jednog od sljedećih mehanizama kako bi se osigurala pravedna i održiva provedba ETS-a i pružila potpora širem području njegove primjene u kratkoročnom razdoblju: (a) uvođenje mehanizma za ugljičnu prilagodbu na granicama; (b) zamjenu sustava besplatne dodjele ciljanom zaštitom od nepoštenog tržišnog natjecanja. 1.7.
ETS-om bi trebalo podupirati prelazak na održivije načine prijevoza, među ostalim i u zrakoplovnom sektoru, te bi stoga trebalo promicati smanjenje upotrebe poslovnog zrakoplovstva.
ETS-om bi trebalo poticati upotrebu održivog javnog prijevoza i stoga prisiliti korisnike poslovnih zrakoplova na plaćanje viših naknada. 1.8.
Prihode od ETS-a trebalo bi ulagati u razvojne projekte kojima će se dodatno smanjiti utjecaj zrakoplovstva na okoliš podupiranjem smanjenja troškova i veće primjene održivih zrakoplovnih goriva.
Osim toga, trebalo bi podupirati tranziciju zračnih luka, dobavljača goriva i pružatelja zemaljskih usluga na nove propise o upotrebi održivih zrakoplovnih goriva u europskim zračnim lukama u okviru prijedloga „ReFuelEU”.
Prihodima treba davati potporu i pravednoj tranziciji za radnike u zrakoplovnoj industriji na koje klimatske promjene negativno utječu.
Da bi se to provelo, trebalo bi osnovati socijalni fond za zrakoplovstvo kojim bi se omogućilo osposobljavanje i tranzicija radnika u zrakoplovstvu.
Tim bi fondom mogla upravljati Europska komisija uz potporu i poslodavaca i sindikata. 1.9.
Prijedlogom bi, u okviru ETS-a, trebalo potaknuti operatere da razvijaju intermodalne prometne mreže u svojim glavnim čvorištima kako bi proširili mrežu odredišta, a istodobno smanjili broj nepotrebnih letova na izuzetno kratkim udaljenostima.
To bi se moglo postići povećanjem razine besplatnih emisijskih jedinica drugdje u mreži zračnog prijevoznika, za letove na područja koja nemaju prikladne željezničke veze. 1.10.
EU bi trebao surađivati s europskim radničkim vijećima, odborima za sektorski socijalni dijalog i drugim zajedničkim forumima, kao što je okrugli stol o zrakoplovstvu, o kontinuiranom učinku revidiranog ETS-a tijekom njegove provedbe.
Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti socijalnom dijalogu s radnicima i razumijevanju njihovih potreba i pitanja zbog kojih su zabrinuti u vezi s održivim zrakoplovstvom. 1.11.
Trebalo bi zadržati poseban status najudaljenijih regija EU-a i te regije izuzeti iz ETS-a u skladu s člankom 349.
UFEU-a, kojim se dopuštaju odstupanja od primjene prava EU-a u tim regijama.
2.
Opće napomene 2.1.
Pozdravljamo inicijativu Komisije o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu doprinosa zrakoplovstva cilju smanjenja emisija na razini cijeloga gospodarstva.
Iako nije najveći izvor emisija u društvu ili u prometnom sektoru, zrakoplovstvo i svi njegovi dionici moraju preuzeti svoj dio odgovornosti u nastojanjima da ostvarimo održivu zrakoplovnu industriju i klimatske ciljeve, u skladu s Pariškim sporazumom i paketom mjera „Spremni za 55 %”. 2.2.
Takvim inicijativama, angažmanom dionika i socijalnim dijalogom mogu se ublažiti brojne socijalne i gospodarske prijetnje za radnike u zrakoplovnom sektoru.
Stoga bismo pozdravili napore Komisije da osigura da svi dionici, posebno sindikati i europska radnička vijeća, budu uključeni u pitanja o klimatskim promjenama i pravednoj tranziciji tijekom cijelog postupka donošenja ovog prijedloga, kao i u sav budući rad na održivom zrakoplovstvu.