HR
C 152/146
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
1.5.
EGSO smatra da se inicijativom FuelEU u okviru područja primjene zakonodavnog paketa mjera „Spremni za 55 %” moraju ostvariti sinergija, usklađenost i dosljednost potražnje, distribucije i ponude.
Međutim, nacrtom Uredbe o inicijativi FuelEU trenutačno se propisuju određena goriva s niskim udjelom ugljika, bez prethodne procjene njihove globalne dostupnosti i troškova, iako bi sva alternativna goriva trebala biti dopuštena.
To bi u konačnici moglo dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja, dok je njihova dostupnost trenutačno i u bliskoj budućnosti zanemariva.
Za razvoj i dostupnost obnovljivih alternativnih goriva odgovorni su dobavljači goriva, pri čemu bi trebalo poticati primjenu čišćih goriva.
Kako bi se to ostvarilo, potrebno je smanjiti razliku između cijena fosilnih i alternativnih goriva te povećati cjenovnu pristupačnost i dostupnost čišćih goriva.
Potrebni su napori koji uključuju aktivan doprinos svih dionika u pomorskom vrijednosnom lancu, posebno sektora proizvodnje goriva i dobavljača energije, proizvođača motora, ali i luka, zakupnika i predstavnika radnika uključenih u sve sektore.
To bi moglo dovesti do povećane potražnje za alternativnim gorivima kako je predviđeno Uredbom o inicijativi FuelEU.
2.
Uvod 2.1.
EGSO smatra da pomorski promet utječe na cijeli lanac opskrbe jer se gotovo 90 % robe na svijetu prevozi pomorskim putem.
Također smatra da pomorski sektor EU-a sa svojom globalnom prisutnošću predstavlja stratešku prednost koja EU-u omogućuje da očuva svoju geopolitičku neovisnost i poveća svoju gospodarsku i industrijsku otpornost, kao i svoj suverenitet.
U 2019. oko 46 % izvoza robe izvan EU-a i 56 % uvoza robe izvan EU-a prevezeno je pomorskim putem (Eurostat, 2021.).
2.2.
Flota brodova pod kontrolom EU-a 2020.
sastojala se od 23 400 plovila nosivosti 810 milijuna tona i činila je 39,5 % svjetske flote.
Ukupni gospodarski učinak pomorskog sektora iznosi 149 milijardi EUR doprinosa BDP-u Unije te oko dva milijuna radnih mjesta.
Vrijedi napomenuti da svaki 1 milijun EUR BDP-a ostvaren u pomorskoj industriji podupire dodatnih 1,8 milijuna EUR u drugim sektorima gospodarstva EU-a (2).
Prema najnovijim procjenama (3), udio ukupnih emisija pomorskog sektora u globalnim antropogenim emisijama stakleničkih plinova povećao se s 2,76 % u 2012. na 2,89 % u 2018.
2.3.
EGSO prepoznaje predanost europskog pomorskog sektora pomorskoj sigurnosti i zaštiti morskog okoliša te njegov doprinos međunarodnim i EU-ovim naporima usmjerenima na dekarbonizaciju.
EGSO također uviđa da europski pomorski sektor prihvaća te izazove i spreman je na preuzimanje vodeće uloge u zelenom pomorskom prometu.
2.4.
Uredbom o inicijativi FuelEU Maritime uvode se norme za postupno smanjenje prosječnog intenziteta stakleničkih plinova goriva koje se upotrebljava na brodovima na vezu, pri dolasku u luke EU-a ili odlasku iz njih.
Brodarskima poduzećima koja neće poštovati te standarde izreći će se administrativne novčane kazne, a tako prikupljenim sredstvima podupirat će se projekti koji za cilj imaju ubrzati primjenu obnovljivih i niskougljičnih goriva u pomorskom sektoru, a posebno biogoriva.
Ovaj će prijedlog jednostrano imati i izvanteritorijalnu primjenu na međunarodni pomorski promet jer je njegovo područje primjene istovjetno području primjene prijedloga o sustavu EU-a za trgovanje emisijama (ETS) (4).
Njime se propisuje i opskrba električnom energijom s kopna nakon 1. siječnja 2030. za dvije vrste brodova – putničke brodove i kontejnerske brodove.
2.5.
EGSO primjećuje da se u nacrtu Prijedloga uredbe o inicijativi FuelEU Maritime, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, prepoznaje strukturna uloga zakupnika broda, koji je obično odgovoran za odabir goriva broda, njegove rute, tereta, brzine i odgovarajućeg troška utrošenog goriva (uvodna izjava 6.).
To je hvalevrijedno, ali priznavanje odgovornosti zakupnika važna je odredba za razmatranja do kojih će doći u sljedećoj fazi regulatornog postupka, u kojoj će sudjelovati i Europski parlament i Vijeće EU-a.
3.
Opće napomene 3.1.
Klimatski ciljevi u pogledu ugljične neutralnosti utvrđeni u zelenom planu i ambicioznom zakonodavnom paketu mjera „Spremni za 55 %” poželjni su u kontekstu napora usmjerenih na ozelenjivanje i konačnu dekarbonizaciju pomorskog i drugih sektora, uz istodobno poštovanje socijalne dimenzije navedene tranzicije u najboljem interesu šire javnosti.
Drugim riječima, ta preobrazba energije i postupak prijelaza na dekarbonizaciju pomorskog prometa mogu biti uspješni samo uz potporu i prihvaćanje društva te istodobno očuvanje načina rada pomorskog prometa i drugih sektora.
To se može postići isključivo konkretnim mjerama kao što su otvaranje novih radnih mjesta, bolje javno zdravlje i bolje mjere ublažavanja klimatskih promjena te zaštita okoliša.
Potrebni su napori koji uključuju aktivan doprinos svih dionika u
(2) (3) (4)
Europsko udruženje brodovlasnika, 2021.
Četvrta studija IMO-a o stakleničkim plinovima, 2020.
COM(2021) 551final.