6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/129
— dodjeljivanjem financijskih sredstava putem jedinica lokalne samouprave kako bi se izbjegla ovisnost građana o akterima u tom sektoru.
Ključno je ukloniti birokratske prepreke, osigurati da financijska sredstva dođu do ciljanih skupina (kao što su organizacije u zajednici i lokalne organizacije pod vodstvom mladih) i pojasniti obveze koje bi u budućnosti mogli snositi prozumenti.
U tom slučaju pravna stabilnost mora imati prednost jer potrošačima mora biti zajamčen pristup financijskoj pomoći, znanju i vještinama kako bi ih se potaklo da se odvaže postati prozumenti.
EGSO smatra da se zakonodavni instrument o kojem se raspravlja nakon njegove revizije ne bi trebao obnoviti prije 2030. kako bi se osigurala pravna stabilnost potrebna svim dionicima sektora u širem smislu riječi, kao što je već navedeno u točki 3.1.
3.3.
Iako je ispravno pojačati napore kako bi se osigurala dinamična upotreba energije vjetra na moru, kako je utvrđeno u strategiji za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru, kopnenim vjetroelektranama i fotonaponskim sustavima trebala bi se dati mnogo veća uloga u našem budućem europskom energetskom sustavu.
Nedostatak općeg pristupa zabrinjava EGSO, koji poziva Komisiju da donese regionalnu političku strategiju decentralizacije.
Prozumerizam se ne može uspješno provoditi bez potpore na regionalnoj i lokalnoj razini u okviru koje se osim tehničkih i financijskih sredstava koristi i znanje o posebnostima područja koje omogućava znatnu uštedu vremena.
Potrebno je približiti se građanima i akterima na lokalnoj razini kako bi se opravdano moglo dodijeliti više ovlasti za postizanje ciljeva utvrđenih u Direktivi.
Naposljetku, ta strategija trebala bi biti popraćena razmatranjima o upravljanju resursima i kritičnim materijalima (ekstrakcija, recikliranje itd.) koji su potrebni za proizvodnju i dobro funkcioniranje obnovljive energije.
Ovisnost o energiji iz fosilnih goriva ne smije prijeći u ovisnost o kritičnim materijalima.
(b) Bolje iskorištavanje sinergija 3.4.
S obzirom na to da je prethodna preinaka učinjena nedavno, novodonesene odredbe nisu se još mogle u potpunosti primijeniti.
Stoga EGSO smatra da ova revizija mora imati dva cilja.
3.5.
Sukladno trenutačnom stanju i prema modeliranju iz osnovnog scenarija Europske unije iz 2020., Unija bi trebala premašiti trenutačni cilj od 32 % obnovljive energije u potrošnji energije za nešto više od 1 %.
Revizijom bi se prvenstveno trebali povećati postojeći i istodobno uvesti novi ciljevi kako bi se integracija obnovljive energije povećala za najmanje 7 % na razini kontinenta.
3.6.
Osim toga, opseg revizija provedenih u okviru paketa „Spremni za 55 %” mora s jedne strane biti prilika za jačanje postojećih sinergija između navedenih propisa i Direktive.
S druge strane, ta se logika treba primjenjivati u pogledu novih instrumenata koje je predložila Europska komisija, kao što su Socijalni fond za klimatsku politiku ili mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama.
Koristi provedbe Direktive mogu biti potpune samo ako se uvođenje obnovljive energije provede usporedno s uspostavom obračuna ugljika za dio uvezenog CO2.
Uspostavljanje mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama u pogledu određenih sektora treba biti prilika za osiguravanje ravnopravnih uvjeta, koju treba razmotriti na europskoj razini.
Zamjena cilja od najmanje 14 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije u prometnom sektoru obvezujućim ciljem od 13 % intenziteta stakleničkih plinova do 2030., kao što je navedeno u članku 25., primjer je pravilnog iskorištavanja sinergija.
Naime, takvim se djelovanjem omogućava postizanje veće usklađenosti s revizijom sustava razmjene kvota ili propisima o standardima za CO2.
Međutim, u skladu sa strategijom Komisije za integraciju energetskog sustava (4), elektrifikacija prometnog sektora trebala bi biti prioritet kad god je to ekonomski i tehnološki moguće.
Naposljetku, ovaj prijedlog revizije prethodi reviziji Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada i treba biti prilika za iskazivanje visoke razine ambicije na predstavljanju nastavka paketa „Spremni za 55 %”, koje se očekuje 14. prosinca 2021.
(c) Gospodarski oporavak mora omogućiti razvoj obnovljive energije 3.7.
Iako se potražnja za električnom energijom gotovo vratila na razinu prije zdravstvene krize, gospodarski oporavak bio je prilika da se potakne razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i to uz smanjenje proizvodnje energije iz fosilnih goriva.
(5) Kako bi se takvo stanje održalo i postalo stvarni trend za budućnost, nužno je uspostaviti ravnopravne uvjete među izvorima proizvodnje energije.
To prvenstveno podrazumijeva što skorije okončavanje subvencioniranja energije iz fosilnih goriva, koje je 2018. na razini kontinenta procijenjeno na 50 milijardi EUR (6) (uzimajući u obzir da jedan dio „neizravnog” subvencioniranja nije obuhvaćen procjenom).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021 (Europski pregled električne energije: prva polovina 2021.), (ember-climate.org).
Europska komisija, Prilozi Izvješću o stanju energetske unije za 2020.
u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime.