6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/119
4.5.
Pandemijska kriza istaknula je nestašicu zdravstvenih radnika.
EGSO ponavlja da bi posebnu pažnju trebalo posvetiti poboljšanju radnih uvjeta, uključujući plaće, obrazovanje, prekvalifikacije i dodatno osposobljavanje, pristup ustanovama za skrb o djeci, čime bi se osigurali najviši mogući sigurnosni standardi kao i mogućnost da djelatnici u svim zanimanjima, uključujući i zdravstveni sektor, mogu slobodno živjeti, kretati se i raditi diljem cijelog EU-a (3).
Budući da 76 % zdravstvenih djelatnika i 84 % medicinskih tehničara u EU-u čine žene, potrebne su rodno transformativne politike kako bi se uklonile prepreke za pristup zaposlenju na puno radno vrijeme, riješio problem razlike u plaćama između spolova, promicalo zadržavanje u sektoru i podržao pristup profesionalnom razvoju i vodećim položajima.
Razvit će se posebni postupci kako bi se tijekom kritičnih situacija omogućilo brzo i sigurno zapošljavanje medicinskog osoblja iz zemalja izvan Europske unije.
4.6.
U pogledu strateškog okvira EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027.
EGSO pozdravlja snažnu preporuku Europske komisije državama članicama da COVID-19 priznaju kao profesionalnu bolest.
Međutim, naglašava potrebu za revizijom preporuke kako bi se njome obuhvatili svi zaposlenici izloženi riziku od zaraze koji nemaju adekvatnu zaštitu, uključujući mobilne i radnike migrante, te sezonske radnike na nesigurnim radnim mjestima koji borave u smještaju bez odgovarajućih sanitarnih uvjeta.
4.7.
EGSO će pomno pratiti provedbu europske zdravstvene unije i preporučuje da se u obzir uzme povezanost zdravlja životinja i zdravlja ljudi.
Ta suradnja također naglašava činjenicu da, zbog prekogranične prirode pandemije, samo jedinstveno, dobro koordinirano djelovanje može biti učinkovito i uspješno, na temelju zajedničkog prepoznavanja.
4.8.
Tijekom pandemije COVID-a 19 u Europi se primjenjivao rascjepkan, nekoordiniran pristup kliničkim ispitivanjima.
EGSO napominje da paneuropski pristup može omogućiti pojednostavljenje postupaka i procesa kliničkih ispitivanja, posebice ispitivanja za potencijalne nove lijekove za djelotvorno i pristupačno liječenje.
Rješenje tog pitanja mogla bi biti velika europska platforma za klinička ispitivanja.
4.9.
U skladu s podacima znanstvenih istraživanja i statističkim podacima o nazočnosti u zdravstvu kriza prouzročena COVID-om 19 mogla bi izazvati znatno povećanje psihološkog rizika, što bi pak moglo povećati razvoj psihosomatskih bolesti.
Ovaj novi fenomen pobolijevanja kao i nedovoljno istraženi učinci post-COVID sindroma moraju biti obuhvaćeni zdravstvenim sustavima svih država članica EU-a.
4.10.
Prioriteti su Europe sprječavanje pandemije, pripremanje za nju i odgovor na nju.
EGSO smatra da bi EU trebao nastaviti odgovarati na krizu dosljedno i na svjetskoj razini, posebno putem instrumenta COVAX, novih potencijalnih lijekova i terapija, kao i da bi trebao jačati i podupirati globalni sustav zdravstvene sigurnosti.
To uključuje jačanje uloge EU-a u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji.
U tom kontekstu, kako bi se odgovorilo na hitne potrebe zemalja u razvoju, EGSO traži od Europske komisije da na europskoj razini pokrene otvorenu raspravu o privremenom dobrovoljnom izuzeću od primjene Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, koje bi se primjenjivalo na cjepiva, lijekove i testove za COVID-19.
Time bi se omogućilo povećanje globalne proizvodnje cjepiva i smanjenje troškova, što je bitno da se ljudima diljem svijeta osigura pristup cjepivu.
4.11.
Kad je riječ o prvim iskustvima navedenima u komunikaciji Komisije o zdravlju, EGSO smatra da je golemi propust što se, prilikom navođenja da je dostupnost intervencija i usluga za suočavanje sa stresom u području zdravlja nejednaka, nije stavio potrebni naglasak na ranjive skupine; što se u mnogim pogledima samo pojačalo uslijed krize prouzročene COVID-om 19.
Jednak pristup uslugama i njihova dostupnost ne bi trebali biti samo kriterij vrednovanja nego bi mogli spašavati živote.
5.
Socijalni i društveni aspekti 5.1.
Tijekom 2021. nejednakosti između žena i muškaraca produbile su se diljem Europe, posebno kao posljedica alarmantnog porasta broja slučajeva nasilja nad ženama koji je pratio pandemiju bolesti COVID-19.
Mjere ograničenja kretanja i izolacije stvorile su okruženje koje pogoduje prisilnoj kontroli nasilnika nad žrtvama i dovele do slučajeva fizičkog, psihološkog i seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama, s ograničenim pristupom službama za pomoć žrtvama; tome se nadjenuo naziv „pandemija u sjeni”.
EGSO poziva Europsku komisiju da donese sveobuhvatan okvir za sprečavanje i suzbijanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama iz feminističke, rodno osjetljive i intersekcijske perspektive kako bi se u slučaju buduće zdravstvene krize spriječila takozvana pandemija u sjeni.
(3)
SL C 286, 16.7.2021., str. 109.