6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/109
3.14.
Drugi problem koji je potrebno riješiti odnosi se na to kako omogućiti izdavateljima zelenih obveznica izvan EU-a pristup tržištima kapitala i obrnuto, zbog čega postoji potreba za usklađivanjem taksonomija u različitim jurisdikcijama u cijelom svijetu.
U tom kontekstu, važno je pozvati se na Međunarodnu platformu za održivo financiranje, koja je forum za dijalog među oblikovateljima politika, s općim ciljem povećanja iznosa privatnog kapitala koji se ulaže u okolišno održiva ulaganja.
Krajnji je cilj te platforme olakšati mobilizaciju privatnoga kapitala u smjeru okolišno održivih ulaganja.
Platformom se stoga osigurava multilateralni forum za dijalog među oblikovateljima politika kako bi se ulagateljima pomoglo da pronađu i iskoriste mogućnosti za održiva ulaganja kojima se doista doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima.
U okviru tog foruma trebaju se voditi rasprave i postizati dogovori o usklađivanju taksonomija.
3.15.
Kako je prethodno navedeno, ESMA bi, kao europsko nadzorno tijelo za tržišta kapitala, imala ključnu ulogu u osiguravanju što pragmatičnije primjene predloženih standarda.
To bi iziskivalo razvijanje vještina i izgradnju njezina kapaciteta kao tijela za nadzor ocjenjivača europskih zelenih obveznica.
Komisija utvrđuje kriterije za kvalifikacije i transparentnost koji predstavljaju solidne temelje za ESMA-u.
Mišljenja smo da bi ESMA nakon izgradnje svog kapaciteta s vremenom mogla pružiti potporu svojim partnerima izvan EU-a pri provedbi sličnih standarda te time olakšati pristup ulagateljima iz EU-a na tržištima u nastajanju.
3.16.
Još nešto što treba uzeti u obzir jest činjenica da će tranzicija prema niskougljičnom europskom gospodarstvu zahtijevati financiranje koje znatno premašuje sredstva koja su dostupna u okviru programa NextGenerationEU.
Privatni sektor već ima ulogu u toj tranziciji, ali potrebno je mnogo više.
Stoga bi se predloženim standardom EU-a za zelene obveznice, osim olakšavanja prekograničnog financiranja na tržištima kapitala, dodatno razvilo novo tržište zelenih obveznica i mobilizirali dodatni izdavatelji.
U konačnoj analizi, predloženim standardom za zelene obveznice poboljšao bi se ugled potencijalnih izdavatelja i ulagatelja te njihova predanost održivom razvoju i okolišnim ciljevima, odnosno: ublažavanju klimatskih promjena, prilagodbi klimatskim promjenama, održivoj uporabi i zaštiti vodnih i morskih resursa, prijelazu na kružno gospodarstvo, recikliranju, sprečavanju nastanka otpada, sprečavanju i kontroli onečišćenja te zaštiti zdravih ekosustava.
Tako bi relevantni okolišni i socijalni ciljevi činili dio svake korporativne strategije.
Nadalje, promicanjem znaka za okoliš EU-a za financijske proizvode, uz istodobno smanjenje birokracije, pomoglo bi se privatnim poduzećima da donesu takvu strategiju.
3.17.
EGSO s vremenom očekuje da ulagatelji odabiru standard EU-a za zelene obveznice jer bi se time osiguralo da se sredstva upotrebljavaju u skladu s taksonomijom, što zauzvrat pojednostavnjuje zahtjeve za izvješćivanjem za ulagatelje.
Stoga bi prilagodba predloženog standarda za zelene obveznice diljem EU-a, u privatnom ili u javnom sektoru, trebala biti cilj.
3.18.
U tom pogledu EGSO pozdravlja činjenicu da će postojeće zelene obveznice biti obuhvaćene novim predloženim standardom, kao i eventualnu primjenu takvih standarda na obveznice programa NextGenerationEU.
EGSO je čvrsto uvjeren da bi se zelenim obveznicama koje su usklađene s taksonomijom moglo doprinijeti postizanju okolišnih ciljeva.
Osim toga, očekujemo da će se standardom EU-a za zelene obveznice povećati interes ulagatelja za takva ulaganja, čime će se dodatno razviti tržište zelenih obveznica.
Iako su to dobre vijesti za izdavatelje i ulagatelje, EGSO upozorava na prethodno navedene izazove.
3.19.
Pod pretpostavkom da će prijedlog biti donesen takav kakav jest, bilo bi zanimljivo procijeniti: i. u kojoj bi mjeri ulagatelji, u EU-u i izvan njega, zahtijevali da se izdavatelji usklađuju s predloženim standardima ili bi prijedlog doveo do razlike na tržištu zelenih dionica između EU-a i ostatka svijeta; te ii. kako bi predložena provedba standarda EU-a za zelene obveznice utjecala na kretanja na tržištu zelenih dionica u EU-u i izvan njega.
3.20.
To je po mišljenju EGSO-a osobito relevantno jer se s okolišnim izazovima poput klimatskih promjena EU ne može suočavati sâm.
Osim ako ne postoji neko zajedničko stajalište o usklađivanju taksonomije s trećim zemljama, malo je vjerojatno da će Komisijin prijedlog uredbe o dobrovoljnom standardu za zelene obveznice postati standard na globalnom tržištu zelenih obveznica.
To bi dovelo do rascjepkanih tržišta kapitala jer izdavatelji iz trećih zemalja vrlo vjerojatno ne bi uvodili standarde koje je predložila Komisija.
To bi moglo spriječiti priljev sredstava koja su potrebna za suočavanje s golemim okolišnim izazovima, osobito s klimatskim promjenama.