6.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 152/105
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim zelenim obveznicama (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Izvjestitelj: Philip VON BROCKDORFF
Zahtjev za savjetovanje:
Vijeće, 12.8.2021.
Europski parlament, 13.9.2021.
Pravna osnova:
članci 114. i 304.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije
Nadležna stručna skupina:
Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju
Datum usvajanja u Stručnoj skupini:
23.11.2021.
Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:
8.12.2021.
Plenarno zasjedanje br.:
565
Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani):
123/1/4
1.
Zaključci i preporuke 1.1.
„Dobrovoljnim” standardom EU-a za zelene obveznice stvara se sustav koji se temelji na transparentnosti i nadzoru.
U okviru takvog sustava projekti koji su usklađeni s europskom taksonomijom održivih djelatnosti mogli bi biti prihvatljivi za financiranje, a izdavatelji bi morali osigurati dodatne informacije u trenutku izdavanja te naknadno, kroz redovito izvješćivanje o korištenju primitaka i učinku projekta. 1.2.
EGSO smatra da standard EU-a za zelene obveznice isto tako ima potencijal za ostvarivanje znatnih gospodarskih koristi i za izdavatelje i za ulagatelje.
To je moguće jer je svrha prijedloga stvaranje univerzalnog, vjerodostojnog i pojednostavnjenog mehanizma za izdavanje zelenih obveznica, svodeći asimetričnost informacija na najmanju moguću mjeru i istodobno znatno povećavajući ugled ulagateljima u okviru tog standarda. 1.3.
EGSO smatra da usklađivanje takvih obveznica s Uredbom o taksonomiji EU-a isto tako čini te obveznice prikladnima za financiranje ekonomskih aktivnosti kojima se podupire tranzicija prema održivijim i dekarboniziranim gospodarstvima. 1.4.
Predloženim standardom isto bi se tako pomoglo značajno smanjiti postojeću razinu neizvjesnosti u pogledu vrste imovine ili rashoda koji se mogu razumno kvalificirati kao zelena uporaba kapitala.
Međutim, zbog navedenog usklađivanja s taksonomijom EU-a, EGSO smatra da Komisija treba dati jasne smjernice za usmjeravanje ulagatelja prema europskim zelenim obveznicama i projektima koji imaju pozitivan učinak na okoliš. 1.5.
EGSO smatra da je u okviru daljnjeg razvoja zelenih obveznica kao kategorije imovine potrebno primijeniti jedinstveni standard u svim državama članicama, koji će se moći primijeniti na izdavatelje.
Međutim, ne bi trebalo podcjenjivati izazov s kojim se suočavaju izdavatelji koji su usklađeni sa standardima taksonomije EU-a.
Oni bi vjerojatno odvagnuli troškove vanjskog preispitivanja u odnosu na prednosti koje donosi pristup većoj bazi ulagatelja.
Potrebno je izbjegavati situaciju u kojoj privatni izdavatelji mogu preferirati alternativne zelene obveznice i manje zahtjevne postupke certificiranja. 1.6.
Predloženi postupci izvješćivanja i usklađivanja isto tako mogu imati nerazmjeran financijski učinak na MSP-ove, koji standard EU-a za zelene obveznice mogu smatrati pretjerano ograničavajućim.
To je isto tako situacija koju treba izbjegavati te EGSO stoga preporučuje pragmatičan pristup u pogledu nadzora i zahtjeva za izvješćivanje.
Izbjegavanjem pretjeranog propisivanja i pretjerane regulacije, među ostalim u slučaju korporativnih izdavatelja, olakšalo bi se uvođenje standarda EU-a za zelene obveznice na tržištima kapitala.
U gospodarstvima u kojima se smanjuje razina emisija ugljika, korporativni izdavatelji smatraju se jednako važnima kao Komisijino izdavanje zelenih obveznica te EGSO smatra da standardi koji se primjenjuju na zelene obveznice koje izdaju javni sektor i korporativni izdavatelji moraju biti usklađeni.