C 152/98
HR
Službeni list Europske unije
6.4.2022.
slučaj s nuklearnom energijom i prirodnim plinom.
Stoga EGSO smatra da bi bilo bolje kad bi se te vrste kontroverznih gospodarskih aktivnosti, koje i dalje mogu imati korisnu ulogu u prijelaznom razdoblju, razmatrale zasebno od same taksonomije EU-a.
Nadalje, EGSO bi trebao razmotriti mogućnost pokretanja zasebne inicijative o tom pitanju.
EGSO podržava uključivanje daljnjih okolišnih ciljeva u taksonomiju i njezino proširenje na ekonomske djelatnosti na srednjoj razini okolišne učinkovitosti, ekonomske djelatnosti koje nemaju znatan učinak na okolišnu održivost te ekonomske djelatnosti koje joj znatno štete.
Prijedloge o tome trebalo bi iznijeti uskoro.
Učinkovitost taksonomije i standarda povećat će se ako ih se bude primjenjivalo kao osnovu u raznim područjima.
Međutim, važno je spriječiti mogućnost iskorištavanja regulatornih nedostataka u svrhu manipulativnog zelenog marketinga.
1.5.
EGSO pozdravlja cilj da se malim ulagačima i MSP-ovima olakša pristup održivom financiranju, pri čemu je potrebno osigurati pravedne uvjete financiranja.
Podržava i mjere za proširenje izvješćivanja o održivosti jer je održiva poduzetnička politika i u interesu klijenata MSP-ova i u interesu civilnog društva u cjelini.
Zahtjevi u pogledu izvješćivanja ne bi smjeli iziskivati prekomjerne resurse i troškove, nego bi trebali djelotvorno pridonositi transparentnosti kako bi se poboljšala učinkovitost tržišta i time olakšao pristup financiranju.
U kontekstu izrade zelenog proračuna, EGSO preporučuje njegovo povezivanje s budućim zlatnim pravilom za ulaganja.
1.6.
Navedene mjere za potporu vjerodostojnim socijalnim ulaganjima nisu ni približno dovoljne, te bi i njih trebalo pojačati.
Veća se važnost mora pridavati socijalnoj održivosti kako bi u središtu pozornosti bili ljudi i svijet rada.
Socijalne partnere i civilno društvo potrebno je u potpunosti uključiti u taj proces, a europski stup socijalnih prava i UN-ovi ciljevi održivog razvoja trebali bi poslužiti kao osnova.
Integrirana taksonomija koja podjednako obuhvaća okolišne i socijalne ciljeve može postati dragocjenom osnovom za ekonomski, socijalno i okolišno održivi EU.
U kontekstu obveza objavljivanja koje se odnose na održivost trebalo bi preispitati i poboljšati osobito pokazatelje o radničkim i ljudskim pravima.
1.7.
U upravljanju rizicima i formiranju kapitalnih pričuva financijskog sektora moraju se uzimati u obzir čimbenici održivosti, o čemu se mora voditi računa pri regulaciji, a kratkoročno i na tehničkoj razini.
EGSO zagovara zdrave i proaktivne politike kapitala te strogo ekonomsku procjenu rizika kako bi se ponderiranje rizika temeljilo na stvarnim rizicima za stabilnost.
Treba uzeti u obzir posljedice rizika za održivost u sektoru bankarstva i osiguranja, pa čak i za stabilnost financijskog sektora u cjelini.
U okviru sustavnog mjerenja okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika u kreditnim rejtinzima trebalo bi nanovo pokrenuti raspravu o EU-ovoj agenciji za kreditni rejting, čime bi se ojačala vodeća uloga EU-a u području održivosti.
1.8.
EGSO pozdravlja korake poduzete za pojačano praćenje sistemskih rizika koji proizlaze iz klimatske krize i predlaže da se po mogućnosti obuhvate sva područja financijskog sektora.
Krajnje je vrijeme da se napokon uzmu u obzir socijalni rizici za održivost, koji zbog jaza u raspodjeli bogatstva ugrožavaju socijalnu koheziju.
Osim toga, EGSO podržava i veći stupanj obvezatnosti u pogledu izvješćivanja financijskih institucija o održivosti.
U kontekstu fiducijarnih obveza i pravila o upravljanju ne smije postojati nerazmjeran prijenos rizika pod krinkom zelene politike, a klasifikaciju neodrživih ulaganja potrebno je pažljivo prilagoditi.
1.9.
Nadzornim tijelima moraju se brzo dati ovlasti za suzbijanje manipulativnog zelenog marketinga.
To bi se moglo dodatno olakšati njegovim definiranjem.
Svrsishodan je i okvir praćenja za mjerenje napretka financijskog sustava EU-a.
EGSO zahtijeva uključivanje civilnog društva u provjeru usklađenosti financijskih tržišta s ciljevima održivosti.
Naposljetku, valja podržati i pojačanu suradnju između nadzornih tijela i ESB-a.
Civilno društvo mora biti uključeno u istraživanje održivosti financiranja, prilikom kojeg se mora voditi računa o socijalnoj održivosti.
1.10.
EGSO pozdravlja činjenicu da se Komisija na međunarodnim forumima zalaže za ambiciozni konsenzus jer je globalnim tržištima potreban globalno priznati okvir.
Europska poduzeća ne bi smjela biti suočena s tolikim mnoštvom propisa koji bi ih mogli staviti u izrazito nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju.
To podrazumijeva i dobivanje globalnog pristupa podacima koji omogućuju procjenu održivosti ulaganja i pravilnu regulaciju i nadzor nad pružateljima okolišnih, socijalnih i upravljačkih podataka.
Sporost međunarodne koordinacije ne smije dovesti do odgađanja mjera na razini EU-a.
U okviru produbljivanja rada Međunarodne platforme za održivo financiranje od Komisije se očekuje da poradi na tješnjoj suradnji ne samo s privatnim sektorom nego i s civilnim društvom.
EGSO odlučno traži da se vodi više računa o socijalnoj održivosti i na međunarodnoj razini, među ostalim u smislu UN-ovih ciljeva održivog razvoja.