C 152/76
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
4.10 Euroopan unioni tarvitsee paremmat toimintavalmiudet pystyäkseen torjumaan tehokkaasti disinformaatiota, jota vihamieliset tahot levittävät järjestelmällisesti usein tiettyjen unionin ulkopuolisten maiden – erityisesti Venäjän mutta myös Kiinan – hallitusten ohjauksessa.
Käytännesääntöjen laatiminen ei riitä vastaukseksi tähän uhkaan.
Kansalliset viranomaiset tarvitsevat lisää tukea tiedustelupalveluilta, ja hallitusten olisi järkevää jakaa tietojaan ottaen kuitenkin huomioon ongelmat eräissä jäsenvaltioissa, joihin edellä viitataan.
4.11 Tällaisissa toimissa olisi myös varmistettava, että ne ovat sellaisten vammaisten henkilöiden ulottuvilla ja ymmärrettävissä, jotka ovat erityisen alttiita valeuutisille, kuten erityisesti henkilöt, joilla on älyllinen, psykososiaalinen tai aistivamma.
4.12 Kansalaisyhteiskuntaa hyödynnetään liian vähäisessä määrin.
Komissio mainitsee osallistujakumppaneina lähinnä verkkoalustat, tiedotusvälineet, tutkijat ja faktantarkistajat.
Ammatti- ja muilla järjestöillä tulee tunnustaa olevan merkittävä rooli disinformaation torjunnassa.
Samoin on yritysten laita, sillä ne voivat menettää disinformaation vuoksi paljon rahaa tai maineensa.
Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on runsaasti legitimiteettiä, jota voidaan hyödyntää disinformaation torjunnassa.
4.13 ETSK panee merkille, että suurin osa disinformaation torjunnasta kohdistuu englanninkieliseen sisältöön.
Tämä johtuu erityisesti siitä, että useimmat alustat ovat lähtöisin englanninkielisistä maista.
Koska ongelma on suuri esimerkiksi Tšekissä, Puolassa ja Baltian maissa, muuta kuin englanninkielistä sisältöä koskevia toimia tulee tehostaa.
4.14 ETSK kehottaa kaiken kaikkiaan painottamaan toimissa enemmän ennaltaehkäisyä ja ennakointia.
Koska uusia verkkoyhteisöjä syntyy jatkuvasti (esimerkkinä Clubhouse), koska disinformaatiossa käytetään yhä kehittyneempiä keinoja (syväväärennökset) ja koska osa sovelluksista (esimerkiksi Telegram) on alustan ja yksityisviestipalvelun välimuotoja, toimiin on ryhdyttävä heti, kun uudentyyppinen riski on havaittu.
4.15 Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin kritisoi 3. kesäkuuta 2021 julkaisemassaan kertomuksessa, EU:n tasolta puuttuu edelleen medialukutaitosuunnitelma, jonka avulla voitaisiin parantaa kansalaisten kykyä ymmärtää sekä perinteisissä että verkkoviestimissä levitettävien tietojen luonne.
Tällaista jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvaa suunnitelmaa on toteutettava jo varhaislapsuudesta alkaen, jotta nuoret oppisivat nopeasti erottamaan, milloin esitetty tieto on faktaa ja milloin on kyse väärästä tiedosta.
4.16 ETSK on havainnut, että monissa – varsinkin audiovisuaalisissa – tiedotusvälineissä nähdään liian usein kutsuvieraina henkilöitä, jotka pönkittävät uskottavuuttaan esiintymällä tieteellisinä asiantuntijoina.
Komitea suosittaa lämpimästi, että tiedotusvälineisiin asiantuntijalähteiksi kutsuttujen henkilöiden todelliset akateemiset ansiot tarkistettaisiin nykyistä huolellisemmin.
Bryssel 9. joulukuuta 2021.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG