C 152/4
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
5.2 McKinsey Global Instituten tuoreen raportin mukaan (4) covid-19-kriisi ja automaatio yhdessä vaarantavat yhdessä yli 5 miljoonaa työpaikkaa vähittäis- ja tukkukaupan alalla.
Tämä voi vaikuttaa moniin työssäkäyviin naisiin ja nuoriin.
Talouden vakauttamisen lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden on investoitava näiden työntekijöiden osaamiseen esimerkiksi parantamalla ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, yksilöllisiä oppimistilejä ja uudelleenkoulutusta.
Kohdennettu täydennyskoulutus mahdollistaisi sen, että ala voisi säilyttää suuremman osan työvoimastaan kouluttamalla työntekijöitä käyttämään digitaaliteknologiaa, kun taas uudelleenkoulutuksen avulla jotkut toiset voisivat hyödyntää työllistymismah­ dollisuuksia muilla aloilla.
5.3 Työllisyyttä ja ammattitaitoa tukevia EU:n toimenpiteitä on sen vuoksi muokattava uusiksi, jotta alan rakenneuudistusta varten voidaan saada rahoitusta helposti ja nopeasti ja jotta kyetään vastaamaan muuttuviin osaamistarpeisiin, jotka johtuvat covid-19-pandemian aiheuttamien markkinamuutosten nopeutumisesta.
Elvytyssuunni­ telmia on käytettävä sekä vähittäis- että tukkukaupan alan samoin kuin julkisen sektorin työntekijöiden osaamisen lisäämiseksi. 6.
Teollisuusstrategia – vähittäiskaupan ekosysteemi 6.1 Euroopan komission äskettäin esittelemässä päivitetyssä teollisuusstrategiassa (5) kohdistetaan uutta huomiota keskeisiin ekosysteemeihin, kuten vähittäiskauppaan ja maatalouselintarvikealaan.
Vähittäiskauppiailla ja tukkukauppiailla on olennainen rooli Euroopan taloudessa ja monien muiden ekosysteemien, kuten logistiikka-alan, toiminnassa.
Digitalisaation ja vihreän siirtymän täytyy edistää covid-19-kriisin jälkeistä elpymistä, ja on tunnustettava, että vähittäiskauppiaat ja tukkukauppiaat ovat merkittävä osa lukuisia ekosysteemejä esimerkiksi verkkokaupan ja logistiikan alalla.
Logistiikka on verkkokaupan välttämätön teollinen osatekijä, joka on siihen symbioottisessa suhteessa, sillä kumpikaan näistä ei voi harjoittaa toimintaansa ilman toista.
Tästä syystä on yleisen edun mukaista, että logistiikka-ala kasvaa niin, että otetaan huomioon työntekijät, kuluttajat ja ympäristö.
6.2 Euroopan komissio on todennut, että vähittäis- ja tukkukaupan ekosysteemi on yksi pahiten kärsineistä toimialoista ja että sen tarve saada investointitukea on toiseksi suurin.
Vähittäismyyjillä ja tukkukauppiailla on suuri liikevaihto, korkeat kiinteät kustannukset ja niukat marginaalit (1–3 %), mikä tarkoittaa, että nämä ovat erityisen alttiita likviditeetin hupenemiselle.
Toukokuussa 2020 pandemian ensimmäiseen aaltoon liittyvät tappiot olivat arviolta 16–20 prosenttia vuotuisesta liikevaihdosta (250–320 miljardia euroa) muiden myyntiartikkeleiden kuin elintarvikkeiden vähittäiskaupassa.
Monet vähittäis- ja tukkukaupan ekosysteemin yritykset ovat kärsineet rajusti julkisen vallan niille suoraan tai välillisesti asettamista rajoituksista, jotka ovat olleet seurausta esimerkiksi niiden asiakkaisiin kohdistuneista sulkutoimista tai muista liikkumisrajoituksista.
Ne, joilla on verkkotoimintaa, ovat pystyneet lieventämään tappioita joiltakin osin, mutta vain hyvin rajoitetusti.
Verkkovälitteinen kauppa on kasvanut merkittävästi, ja sen odotetaan kasvavan edelleen, kun kuluttajat hankkivat kokemusta verkossa tehtävistä ostoksista.
6.3 Ekosysteemeihin perustuva lähestymistapa tarjoaa asianmukaiset puitteet, joissa otetaan huomioon yhtäältä alojen ja yritysten väliset monitahoiset kytkökset sisämarkkinoilla tietyissä arvoketjuissa ja toisaalta tarve tukea niiden menestymistä digitalisaatiossa, kestävän kehityksen uralle siirtymisessä ja elpymisstrategian edistämisessä omalta osaltaan.
Yksityinen kulutus muodostaa yli 50 prosenttia EU:n bkt:stä, ja vähittäis- ja tukkukauppiaat varmistavat valmistajien pääsyn kuluttajaja ammattilaisasiakkaiden markkinoille.
Asiakkaat pystyvät ostamaan tarvitsemansa tuotteet, ja kaikki tämä muodostaa jatkuvan ja elintärkeän toimitusketjun. 7.
Vähittäiskaupan rooli kaupunkikeskustojen ja maaseutuyhteisöjen elinvoimatekijänä 7.1 Vähittäiskauppiaat ovat vuosien kuluessa keränneet luottamusta eurooppalaisten kuluttajien piirissä ja tarjonneet heille korkealaatuisia tuotteita kilpailukykyisin hinnoin ja pyrkineet jatkuvasti luomaan muidenkin hyödyksi uusia tehokkuusetuja kuluttajien ostovoiman parantamiseksi.
Vähittäismyyjät luovat ympäristöystävällisiä tuotteita, jotka edistävät kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta, mutta asian hyväksi on tarpeen tehdä yhä enemmän.
7.2 Vähittäismyymälät ovat keskeisessä asemassa myös kaupunkikeskustojen ja maaseutuyhteisöjen elinvoimaisuuden kannalta.
Tämä osoittaa myös sen, miten merkityksellisiä perinteiset kauppaliikkeet ovat ja tulevat olemaan yhteiskunnan kannalta.
Vähittäiskauppiaat voivat toimia postina, pankkina ja apteekkina ja auttaa paikallisyhteisöjä pysymään elinvoimaisina.
Ostoskatujen tyhjät liiketilat ovat merkki kaupunkien hitaasta mutta vääjäämättömästä vajoamisesta vandalismiin ja rikollisuuteen, ja kyläkauppa voi olla ratkaiseva erottava tekijä elävän maaseutuyhteisön ja väestöään menettävän yhteisön välillä.
7.3 Eurooppalaisten vähittäiskauppiaiden on kyettävä lisäämään ja nopeuttamaan investointejaan automaatioon, kuluttajarajapintaan ja tekoälyyn pysyäkseen kilpailukykyisinä.
Tällaisten investointien ja verkkovälitteisen myynnin laajentamisen tukeminen ja erityisesti pk-yritysmuotoisten vähittäiskauppojen ja pienten kaupunkikeskusten yrittäjien verkkotoimintaan siirtymisen sujuvoittaminen vaikuttaisi uudistavasti sekä asianomaisiin paikallisyhteisöihin että monien vähittäiskauppayritysten selviytymiseen ja palautumiskykyyn, sillä nämä joutuvat kohtaamaan voimakasta – ja yhä globaalimpaa – kilpailua.
(4) (5)
The future of work in Europe (mckinsey.com).
COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_fi.pdf (europa.eu).