FI
6.4.2022
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/75
3.5 Ohjeissa todetaan, että EU:n jäsenvaltioiden välinen faktantarkistamiseen liittyvä tietojenvaihto on riittämätöntä.
Yhdessä valtiossa vääräksi todettua tietoa voidaan näin ollen levittää toisessa maassa.
3.6 Ohjeissa viitataan tarpeeseen tehostaa sellaista disinformaation torjuntaa, joka kohdistuu disinformaation hyödyntämiseen tulonlähteenä digitaalisessa ympäristössä tapahtuvan valikoidun mainossijoittelun avulla (esimerkkinä Google Ads).
3.7 Käytännesäännöissä painotetaan erityisesti poliittista mainontaa.
Poliittisen mainonnan taustalla oleva taho jää liian usein hämärän peittoon, ja mainonnan avoimuutta on parannettava.
Tämä on digipalvelusäädöksen (9) (30 artiklan) sisältämien ehdotusten mukaista.
Komissio aikoo ehdottaa uutta lainsäädäntöä poliittisen mainonnan avoimuuden lisäämiseksi. 4.
Erityistä 4.1 ETSK on tyytyväinen Euroopan komission työn laatuun disinformaation torjunnassa ja erityisesti toimien asteittaiseen tehostamiseen.
4.2
ETSK toteaa, että disinformaation torjunnassa on aina otettava huomioon välttämätön tarve suojella sananvapautta.
4.3 Parhaillaan ollaan jäsentelemässä eri sidosryhmien välisiä keskusteluja, ja muun muassa tutkijoita pyritään saamaan laajasti mukaan.
ETSK toteaa, että verkkomainosalaan keskittyminen oli tarpeen ja tämä on nyt otettu huomioon.
4.4 ETSK arvostelee disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamisohjeita lähinnä siitä, että niissä keskitytään liikaa sisältöön ja sen moderointiin eikä riittävästi disinformaatiota levittäviin tahoihin.
Sisältö muuttuu jatkuvasti ja käytössä olevat alustat kehittyvät, mutta pääasialliset toimijat pysyvät kaiken kaikkiaan samoina eivätkä motiivitkaan muutu.
Torjunnassa on panostettava enemmän ennaltaehkäisyyn kuin korjaamiseen, ja komission on pureuduttava työssään pikemminkin syihin kuin seurauksiin.
4.5 Muutaman ideologisen vaikuttajan, lahkon tai kiihkoilijan muodostama kulissi kätkee taakseen todellisen liiketoimintahaaran, jossa hyödynnetään disinformaatiota ja joka on taloudellisesti erittäin kannattavaa.
Eurooppalaisilta yrityksiltä virtaa niiden tietämättä yli 400 miljoonaa euroa disinformaatiota levittäville verkkosivustoille (10).
Suurimpien disinformaatiota tuottavien tahojen tiedetään pyrkivän taloudellisiin tavoitteisiin muun muassa hyödyntämällä linkityksiä, joiden avulla ne voivat saada suuria summia verkkomainonnasta, mutta myös erityisasemia, joiden turvin ne voivat hakea julkisia tukia.
Komission olisikin edistettävä sellaisten taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien välineiden luomista, joiden avulla disinformaatiota voidaan torjua sen lähteellä.
4.6 ETSK toteaa, että monet alustat eivät julkaise riittävästi tietoja disinformaation torjunnassa käyttämistään menetelmistä ja että tästä koituu haittaa kaikille eurooppalaisille toimijoille disinformaatiokäytäntöjen torjunnassa.
Komitea on sitä vastoin tyytyväinen siihen, että tietyt alustat (YouTube) näyttävät ottavan ongelman vakavasti.
4.7 Suurimpien alustojen (Facebook, Twitter) voima ei saa häivyttää näkyvistä sitä, että vaikuttavinta disinformaatiota levitetään nimenomaan sellaisten suurelle yleisölle tuntemattomampien kanavien kautta kuin VKontakte, Rumble, Odysee, Gab ja Parler.
Näillä pienemmillä alustoilla on pienemmät käyttäjäyhteisöt, mutta niiden kautta on helpompi kohdentaa viestejä tietyille ryhmille maantieteellisen alueen, iän tai minkä tahansa muun muuttujan mukaan.
Kyseisillä alustoilla ei myöskään ole taloudellisia keinoja torjua kauttaan levitettävää disinformaatiota, tai ne eivät ole kiinnostuneita siitä vaan käyttävät sananvapautta suojakilpenä.
Disinformaatio saa usein alkunsa pienempien piirien alustoilta ja leviää sieltä nopeasti laajemman yleisön tietoisuuteen (11).
4.8 ETSK pitää EU:n toimintaa liian lokeroituneena ja heikosti koordinoituna.
Rakenteet – etenkin päätoimijat EDMO ja EU:n StratCom-työryhmä – ovat liian irrallaan toisistaan.
Keskinäisen vaihdon helpottamiseksi olisi perustettava pysyvä työryhmä, jossa on edustettuna myös audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA).
ETSK pelkää kuitenkin, että sen toimintakeinot ovat ilmiöiden laajuuteen nähden ehkä liian tehottomia.
4.9 Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on parannettava kiireen vilkkaa.
Samaan aikaan EU:n on otettava huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, joka kytkeytyy erottamattomasti sananvapauteen, on tällä hetkellä uhattuna useissa jäsenvaltioissa.
Sama koskee niiden oikeusjärjestelmiä.
Tämä ei voi olla vaikuttamatta kielteisesti näiden maiden kykyyn tehdä hedelmällistä yhteistyötä esimerkiksi faktantarkistuksen alalla sekä unionin arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperi­ aatteen mukaisesti.
Disinformaationtorjuntatoimet voivat vaikuttaa hyvin merkittävästi perusoikeuksiin, jotka on taattava ja joita on puolustettava kaikissa jäsenvaltioissa.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final, Euroopan komission ehdotus asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista, 15. joulukuuta 2020.
Claudia Cohen, ”Des marques financent, malgré elles, la désinformation”, Le Figaro, 5. elokuuta 2021.
Institute for public relations, Combating Foreign Disinformation on Social Media, Rand Corporation, 28. heinäkuuta 2021.