C 152/70
4.10
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
Puitteiden pohjalta on laadittu itsearviointiväline, jota yritykset voivat käyttää parannuskohteiden havaitsemiseen.
4.11 Fixing the Business of Food -aloitteen pohjalta on myös luotu digitaalinen alusta, jolla tuodaan esiin hyviä käytäntöjä.
Neljän pilarin puitteissa esitetään käytännön esimerkkejä tavoitteista, päämääristä, indikaattoreista ja mittareista, jotka on valittu nimenomaan elintarvikealan yrityksille ja joissa otetaan huomioon Agenda 2030.
Lisäksi se voi auttaa yrityksiä määrittämään keskeiset suorituskykyindikaattorinsa, sijoittajia seuraamaan elintarvikealan yritysten toimintaa ja edistystä ja kestävyysraporttien laatijoita muokkaamaan raporttejaan.
Alasektorien erityisluonteen vuoksi puitteita on mukautettu pienille maatalousyrityksille, vesiviljely-yrityksille ja viinintuottajille sopiviksi.
5.
Toimintakehys kestävän kehityksen tavoitteiden ottamiseksi huomioon elintarvikealan yrityksissä 5.1 ETSK suhtautuu myönteisesti vastuullisen yritystoiminnan ja markkinoinnin käytännesääntöihin EU:ssa ja pitää niitä tärkeänä osana Pellolta pöytään -strategian täytäntöönpanoa.
Osapuolet, joita asia eniten koskettaa, pitävät vapaaehtoisten sääntöjen kehittämistä arvokkaana prosessina, joka on lähentänyt elintarvikeketjun kumppaneita toisiinsa.
Tämä hanke on vasta alkua, ja sen pitäisi jatkossa toimia yhteistoimintafoorumina vastuullisten ja kestäväpohjaisten liiketoimintakäytäntö­ jen edistämiseksi.
5.2 ETSK korostaa kuitenkin yrityksiltä ja sidosryhmiltä saadun palautteen pohjalta myös, että vapaaehtoisuuteen perustuvalla lähestymistavalla on rajansa, ja painottaa tarvetta hyväksyä sääntelyä ja lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa nopea siirtyminen kestävään kehitykseen.
Tämä kattaa myös kilpailusääntöjen tarkistamisen, jotta voidaan edistää yhteistyötä ja kestävyysajattelua koko toimitusketjussa.
5.3 Lisäksi ETSK korostaa, että käytännesääntöjen sosiaalinen ulottuvuus on heikko, ja pitää valitettavana, ettei työehtosopimusneuvotteluja mainita niissä.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on erittäin tärkeää, ja työmarkkina­ osapuolet olisi otettava mukaan kaikissa vaiheissa.
Kestävyyden tavoittelun tulisi vaikuttaa myönteisesti myös palkkoihin ja työoloihin.
5.4 Säännöstöstä puuttuvat myös toimet, joilla tehtäisiin terveellisestä ja kestävästi tuotetusta ruoasta kohtuuhintai­ sempaa.
Jos terveelliset ja kestäväpohjaiset elintarvikkeet olisivat edullisempia, kuluttajien olisi helpompi siirtyä terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon.
5.5 Käytännesääntöihin ei sisälly kunnollista seurantamekanismia sitoumusten merkityksellisyyden, täytäntöönpanon ja vaikutusten valvomiseksi.
Ruohonjuuritasolla on otettava käyttöön kunnollinen käytännesääntöjen täytäntöönpanon arviointiprosessi, jotta voidaan seurata, noudatetaanko yksittäisiä sitoumuksia ja lupauksia tavoitteiden saavuttamiseksi.
Kokemukset osoittavat, että vain se, mitä mitataan ja seurataan, tulee tehdyksi.
Kaiken kaikkiaan menestys edellyttää myös kansalaisyhteiskunnan parempaa osallistamista (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua).
ETSK:n aiemmissa lausunnoissa (22) on ehdotettu monen sidosryhmän välistä ja monitasoista Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa, joka voisi muun muassa helpottaa kansalaisyhteiskunnan osallistamista käytännesääntöjen seurantaan.
5.6 Tähän mennessä käytännesääntöjen noudattamiseen ovat sitoutuneet pääasiassa suuremmat monikansalliset yritykset.
On luotava suotuisa toimintaympäristö, joka tukee ja helpottaa vahvempaa sitoutumista kestävän kehityksen tavoitteisiin ja nostaa näin pk-yritykset ensisijaiseen asemaan EU:n elintarvikepolitiikassa.
Suuremmilla yrityksillä on usein omat kestävän kehityksen osastonsa, kun taas pk-yrityksillä on usein rajalliset resurssit ja valmiudet omaksua kestävyysajattelu liiketoiminnassaan.
5.7 ETSK viittaa aiemmissa lausunnoissaan tekemiinsä päätelmiin, joissa vaaditaan oikeudenmukaisempaa elintarvike­ ketjua ja pannaan merkille kaikkialla Euroopassa elintarvikeketjun poikkeuksellinen toiminta, jolla varmistetaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus saada laadukasta ruokaa päivittäin.
Jäsenvaltioiden tulisi panna ripeästi täytäntöön EU: n direktiivi hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä sekä muita tukipolitiikkoja kestäväpohjaisempien ja paremmin häiriöitä sietävien elintarvikejärjestelmien edistämiseksi (23).
(22) (23)
ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s.
18) ja ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).
ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti oikeudenmukaista elintarvikeketjua” (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38).