6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/67
3.3.2 Euroopan komissio on sitoutunut edistämään kestäviä elintarvikejärjestelmiä Euroopassa ja kansainvälisesti.
Tähän voidaan päästä vain, jos lainsäädäntökehys turvaa aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset kestäväpohjaisia elintarvikkeita tuottaville EU:n yrityksille ja EU:n ulkopuolisille yrityksille ja mahdollistetaan näin vahva, häiriöitä sietävä ja kestäväpohjainen tuotanto.
EU:n kauppapolitiikalla on varmistettava, että tuonti tapahtuu sosiaalista ja ekologista kestävyyttä koskevien tiukkojen eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti.
Kauppasopimukset ovat väline, jonka avulla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden ja tuonnin välillä ja turvata näin eurooppalaisten kestäväpohjaisten elintarviketuottajien kilpailukyky (14) ja kohtuullinen tulotaso.
3.4 Hyvin suunniteltujen toimitusketjujen rooli: pakkaus- ja logistiikkajärjestelmien parantaminen ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamiseksi 3.4.1 Tilanteessa, jossa toimitusketjut ovat pääosin maailmanlaajuisia ja kattavat monenlaisia toimittajia, on tärkeää vähentää elintarvikealan arvoketjujen ympäristövaikutuksia, ennen kaikkea logistiikan näkökulmasta, ja tukea paikallistaloutta.
Covid-19-pandemian seurauksena paikalliset elintarvikkeet nähdään yhä enemmän laadun synonyymeinä, ja kuluttajat painottavat tätä näkökohtaa.
Myös parempi tasapaino tuontielintarvikkeiden ja paikallisesti tuotettujen elintarvikkeiden välillä vaikuttaa toimivalta strategialta vankemman ja häiriöitä paremmin sietävän elintarvikejärjestelmän luomiseksi.
3.4.2 Kestävyysajattelun mukaisissa pakkauksissa käytetään biohajoavia ja uudelleenkäytettäviä materiaaleja ja kannustetaan näin kuluttajia kierrättämään niitä.
Kemianteollisuuden uudet keksinnöt ja niiden sisällyttäminen liiketoimintakäytäntöihin tuovat innovatiivisia ratkaisuja ympäristöongelmiin.
Täysin maatalouden biomassasta valmistet­ tavia biohajoavia ja kompostoitavia biomuoveja on jo olemassa: niissä toteutuu täydellinen kierto.
Joskus biohajoavat materiaalit auttavat myös pidentämään säilyvyysaikaa, jolloin lisäarvo on vieläkin suurempi.
3.4.3 Elintarvikeketjun epäsuoria päästöjä voidaan vähentää myös siirtymällä vaikutuksiltaan vähäisempiin logistiik­ ka-ajoneuvoihin, kehittämällä tehokkaampia, paremmin organisoituja ja mahdollisuuksien mukaan lyhyempiä toimitus­ ketjuja, vahvistamalla paikallisten ruokakauppojen asemaa, laajentamalla digitalisointia ja parantamalla logistiikkainfrastruktuuria.
3.5 Koulutuksen ja läpinäkyvän merkintäjärjestelmän edistäminen 3.5.1 Kestävämmät elintarvikejärjestelmät edellyttävät viranomaisilta, yrityksiltä ja kuluttajilta vastuullisempaa kulutusta ja suuremman huomion kiinnittämistä kestäväpohjaisiin ja terveellisiin ruokavalioihin, kuten Välimeren ruokavalioon (15).
Kyse on myös ekologisten suhteiden ja ”ruoan arvon” ymmärtämisestä paremmin: mitkä ovat ruokahävikin ja -jätteen vaikutukset, mikä on alueellisen talouselämän ja kuljetuslogistiikan rooli, strategisen elintarvikeomavaraisuuden merkitys jne.
3.5.2 Koulutusjärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä tällaisen muutoksen ajamisessa (16).
Elintarvikeyrityksillä voi olla suuri vaikutus myös, jos ne sitoutuvat valistamaan kuluttajia ja erityisesti lapsia kestävän elintarviketuotannon ja -kulutuksen merkityksestä.
Niiden on jatkettava toimiaan kestäväpohjaisempien ja terveellisempien tuotteiden kehittämiseksi (17).
Lisäksi niiden olisi omaksuttava markkinointikäytäntöjä koskevat vastuulliset käytännesäännöt.
Elintarvikeyritykset voivat myös edistää terveellisiä ja kestäväpohjaisia elintapoja merkinnöillään, markkinointikampan­ joilla, sosiaalisen median kautta, työpaikkaruokaloissa ja konserniviestinnällään.
Merkintäkäytännöissä olisi korostettava kunkin tuotteen vaikutusta terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon.
Tässä yhteydessä läpinäkyvä elintarvikkeiden merkintäkehys auttaisi kuluttajia tekemään tietoon perustuvia ja kestäväpohjaisempia ostopäätöksiä.
(14)
(15) (16) (17)
”Jotta kattava EU:n elintarvikepolitiikka olisi todella merkityksellistä eurooppalaisille kuluttajille, – – on oleellisen tärkeää, että EU:ssa kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotettu ruoka on kilpailukykyistä.
Tämä tarkoittaa, että EU:n maatalouselintarvikeala pystyy tuottamaan kuluttajille ruokaa hinnoilla, jotka kattavat sellaisista kriteereistä kuin kestäväpohjaisuus, eläinten hyvinvointi, elintarviketurvallisuus ja ravitsemus aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, mutta varmistavat myös kohtuulliset tulot maataloustuottajille, samalla kun ala säilyttää asemansa ensisijaisena vaihtoehtona suurelle enemmistölle kuluttajista.”
Lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen”, kohta 5.8 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).
ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).
ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).
ETSK:n lausunto ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).