6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/3
3.2 Vaikka monet puhuvat edelleen verkkovälitteisistä ja muista myyntikanavista, menestyneimmät yritykset yhdistävät verkko- ja muun ympäristön saumattomasti kaikkikanavaisuudeksi ja tarjoavat siten kuluttajille yhtenäisen kokemuksen.
Tämä lisää osaltaan kilpailua eri liiketoimintamallien välillä ja laajentaa valinnanvaraa ja avoimuutta kuluttajien, työpaikkatarjonnan ja kasvun kannalta.
3.3 Yksi vähittäiskauppasektorin suurimmista haasteista on se, että kolmansien maiden kaupankäynninharjoittajien kanssa tasavertaiset toimintaedellytykset puuttuvat verkosta.
Eräisiin näistä kysymyksistä on jo tartuttu komission eri aloitteissa.
Tiedotusvälineissä raportoidaan säännöllisesti, että kolmansien maiden kaupankäynninharjoittajien verkossa myymät EU:n ulkopuolella valmistetut tuotteet eivät ole EU:n sääntöjen mukaisia tai että ne ovat jopa riskialttiita tai vaarallisia.
Tämä tekee kilpailusta epäreilua EU:hun sijoittautuneille kaupankäynninharjoittajille, jotka noudattavat EU:n sääntöjä, joiden mukaan kuluttajille myytävien tuotteiden on oltava turvallisia ja kuluttajien oikeuksia on kunnioitettava.
Ongelmaa pahentaa se, että markkinavalvonta ja tullitarkastukset ovat puutteellisia, minkä lisäksi lainkuuliaisille kaupankäynninharjoittajille aiheutuu suuria kustannuksia sääntöjen noudattamisesta.
Kuluttajien on vaikea vastustaa huokeampien hintojen houkutusta.
Eräs vuodelta 2020 peräisin oleva tutkimus osoittaa, että lähes 70 prosenttia EU:n kuluttajista, jotka ostavat yli rajojen, on ostanut Kiinasta myytyjä tuotteita.
Vuonna 2014 tuo osuus oli noin 15 prosenttia (1).
3.4 Vähittäis- ja tukkukauppiaat innovoivat, mukauttavat ja kokeilevat löytääkseen uusia tuotteita, palveluja ja liiketoimintamalleja pystyäkseen siten vastaamaan asiakkaiden kysyntään.
Yli kahdella kolmesta vähittäiskauppiaasta ei ollut verkkotoimintaa ennen covid-19-pandemiaa, ja pandemia on osoittanut, miten tärkeää kaikkikanavaisuus on monien yritysten, erityisesti – mutta ei ainoastaan – vähittäis- ja tukkumyyjinä toimivien pk-yritysten, selviytymisen kannalta.
3.5 Digitaalinen innovointi parantaa Euroopan kilpailukykyä maailmanlaajuisesti.
Eurooppalaisista asiakkaista joka toinen tekee jo ostoksia verkossa kuluttaen 424 miljardia euroa vuodessa (2), mutta verkko-ostosten osuus vaihtelee huomattavasti tuotetyypeittäin.
Tällä hetkellä vain 15 prosenttia asiakkaista tekee ostoksia rajojen yli ja vain 7 prosenttia pk-yrityksistä myy oman maansa ulkopuolelle.
Euroopassa tällä alalla tarvitaan vankkaa ja kunnianhimoista digitaalipolitiikkaa, jotta kyetään hyödyntämään näitä mahdollisuuksia ja varmistamaan, että kaikki yritykset ovat mukana prosessissa, että niiden työntekijöiden työoloja ja -ehtoja parannetaan ja että kuluttajat ymmärtävät selvästi, että vähittäiskaupan digitalisointiprosessi tuo hyötyjä kaikkialla Euroopassa ja auttaa säilyttämään kuluttajansuojan korkean tason kaikissa myyntikanavissa. 4.
Vihreä siirtymä 4.1 Covid-19-kriisi teki selväksi, että kuluttajat edellyttävät yhä useammin tuotteiden ja liiketoiminnan harjoittamisen mallien olevan kestävyysperiaatteiden mukaisia.
Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat toimivat olennaisen tärkeänä yhteystahona loppukuluttajien kanssa, ja näillä tahoilla on keskeinen rooli kestävyysperiaatteiden mukaisten, kierrätettävien ja/tai uudelleenkäytettävien tuotteiden ja pakkausten kysynnän ennakoimisessa ja edistämisessä.
Vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat ovat jo vuosia kannustaneet kestävyysajattelun mukaiseen kulutukseen ja vähentäneet hiilidioksidipäästöjä toiminnoissaan ja toimitusketjuissaan.
Niillä on kuitenkin ollut haasteita tämän siirtymän edistämisessä toimialalla, missä kiinteät kustannukset ovat korkeat ja marginaalit niukat.
4.2 Vähittäiskauppa-ala osallistuu merkittävällä panoksella jätteiden keräämiseen ja kierrätykseen.
Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät perustuvat sen tietyn jätevirran volyymiin, jonka yritys saattaa markkinoille, missä se on osallisena.
Tämä vastuukysymys ei ole yhtä selvä silloin, kun kaupankäynninharjoittajat, jotka eivät ole sijoittautuneet fyysisesti EU:hun, tuovat tuotteita EU:n markkinoille tai kun kuluttajat tekevät sen suoratuontina.
Näissä tapauksissa jätevirtaan päätyvä tuotejäte kierrätetään tai poistetaan eurooppalaisten vähittäiskauppiaiden kustannuksella.
Tähän kuuluvat jätteet, jotka ovat peräisin kolmansista maista olevilta toimijoilta, jotka välttyvät maksuista.
Sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevien järjestelmien ja EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden verkkokauppiaiden välistä yhteistyötä on lisättävä, samoin kuin toimia, joilla nämä yritykset saadaan tietoisiksi laajennetun tuottajan vastuun järjestelmien mukaisista velvoitteistaan.
Kuluttajien tietoisuus kierrätysprosesseista ja kierrätyskustannuksista on myös ratkaisevan tärkeää, jotta verkkovälitteisten ostosten vaikutukset olisivat avoimemmin havaittavissa. 5.
Osaaminen 5.1 ETSK tukee vähittäis- ja tukkukaupan alan työmarkkinaosapuolten (UNI-Europa ja EuroCommerce) 8. huhtikuuta antamaa, eurooppalaista kaupan alaa koskevaa sopimusta (A European Pact for Commerce) ajavaa yhteistä lausumaa (3).
Siinä tuodaan esiin covid-19-kriisin ennennäkemättömät vaikutukset vähittäis- ja tukkukauppiaiden elinedellytyksiin ja näiden työvoiman selviytymiskykyyn.
Työmarkkinaosapuolten kumppanuuden perinteet ja räätälöityjen, useissa tapauksissa työehtosopimuksiin perustuvien työjärjestelyjen yleisyys alalla, mahdollistivat sen, että yritykset pystyivät tuloksekkaasti huolehtimaan äkillisestä ja radikaalista mukautumisesta ”uuteen normaaliin”.
Työmarkkinaosapuolet ehdottivat eurooppalaista kaupan alaa koskevaa sopimusta, jonka nojalla EU ja valtiolliset viranomaiset voivat auttaa alaa parantamaan pitkän aikavälin selviytymiskykyään kohdennetuilla tukitoimilla ja nopeuttamalla digitalisaatiota ja vihreää siirtymää.
(1) (2) (3)
E-commerce in Europe 2020.
https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx 2020.04.08 – EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.