6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/57
1.9 Etyj on yleiseurooppalaisen turvallisuusjärjestelmän kulmakivi, ja sitä pitäisikin vahvistaa vuoropuhelun käymiseksi Venäjän kanssa.
Nord Stream 2 -hanke on keskeytettävä niin kauaksi aikaa kuin Venäjä rikkoo Ukrainassa kansainvälistä oikeutta.
Muuten Moskovalla on käsissään jälleen uusia painostuskeinoja Itä-Euroopan maita vastaan.
1.10 Euroopan turvallisuusjärjestelmää on vahvistettava yhdessä Naton kanssa, ja Natossa pitäisi niin ikään käydä vuoropuhelua arvoista.
1.11 Kansalaisyhteiskunnan transatlanttista yhteistyötä on edelleen vahvistettava.
ETSK:n EU:ssa takaaman kaltainen yhteinen vuoropuhelu kansalaisoikeuksista, disinformaation vastustamiskyvystä, tiedotusvälineiden vapaudesta, ilmasto­ toimista, sosiaalisista oikeuksista, kuluttajansuojasta ja demokratian edistämisestä on tässä yhteydessä erityisen tärkeää.
Pitkällä aikavälillä transatlanttinen kumppanuus voi siirtyä kohti transatlanttista yhdentymistä.
2.
Oikeusvaltioperiaate ja liberaali maailmanjärjestys 2.1 ETSK toteaa, että liberaali maailmanjärjestys sekä oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian noudattaminen liittyvät erottamattomasti toisiinsa.
Liberaalia maailmanjärjestystä ei pystytä säilyttämään, jos oikeusvaltioperiaatetta noudattavat demokraattiset toimijat menettävät liikaa valtaa autoritaarisiin tai totalitaarisiin toimijoihin nähden.
Toisaalta on myös niin, että jos merkantilismi ja protektionismi korvaavat sääntöihin perustuvan vapaan kaupan, yhteisön sisällä ne voimat, jotka kyseenalaistavat liberaalin ja oikeusvaltioon perustuvan demokratian, saavat ilmaa siipiensä alle.
2.2 ETSK pitää liberaalia maailmanjärjestystä sääntöihin perustuvan, oikeudenmukaisen ja kestävällä pohjalla olevan kaupan, Pariisin ilmastotavoitteiden ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen, sosiaalisen oikeudenmukai­ suuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden ennakkoedellytyksenä.
Vahvemman oikeuteen, eristäytymiseen, itseriittoisuuteen ja valtahierarkkisiin kauppasuhteisiin perustuva maailmanjärjestys ei voi ruokkia tai vahvistaa luovaa ja innovatiivista yrittäjyyttä, joka hyödyttää taloutta pitkäaikaisesti, eikä se mahdollista kunnianhimoisten ympäristö- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamista.
2.3 ETSK kannattaakin YK:n ja sen alajärjestöjen kautta tehtävän valtioiden välisen yhteistyön perussääntöjen vahvistamista ja pitää myönteisenä ajatusta kaikkien demokratioiden liittoutumisesta, sillä kansainväliset instituutiot saatiin toisen maailmansodan jälkeen ylipäätään perustettua nimenomaan Yhdysvaltojen demokraattisen vaikutusvallan ansiosta ja niillä on tulevaisuutta vain, jos mukana on muulle maailmalle avoin ja demokraattinen Amerikka.
2.4 ETSK toteaa itsekriittisesti, että Euroopan poliittisten toimijoiden lisäksi myös Euroopan järjestäytynyt kansalais­ yhteiskunta piti demokratiaa ja oikeusvaltiota kylmän sodan päättymisen jälkeen liian kauan pysyvästi varmistettuina yleismaailmallisina arvoina.
Maailmassa on kuitenkin vahvoja toimijoita, jotka ovat kansainvälisen oikeuden mukaan sitoutuneet näihin arvoihin mutta käytännössä jättäneet ne täysin huomiotta.
Oman arvoperusteisen järjestyksen säilyttäminen ei ole itsestään selvää.
2.5 Monenväliselle järjestykselle – jota EU pyrkii herkeämättä edistämään, vaikka sen toimivaltuudet ovat rajalliset – ovat luonteenomaisia demokraattisten ja oikeusvaltioperiaatetta noudattavien valtioiden ja valtioryhmittymien perusarvot, jotka juontavat juurensa maallisen ja hengellisen vallan erottamisesta, Magna Cartasta, habeas corpus -periaatteesta ja YK:n yleiskokouksen antamasta ihmisoikeuksien yleismaailmallisesta julistuksesta ja ovat liberaalin demokratian ja oikeusvaltion välttämättömiä edellytyksiä.
EU ja Yhdysvallat sekä niiden kanssa hyvissä väleissä olevat liberaalit demokratiat jakavat kyseiset arvot.
YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 30 artiklassa todetaan yksiselitteisesti: ”Mitään tässä julistuksessa ei saa tulkita niin, että valtio, ryhmä tai yksityinen henkilö voi sen perusteella katsoa oikeudekseen tehdä sellaista, mikä voisi hävittää tässä määriteltyjä oikeuksia ja vapauksia.”
2.6 Liberaalien demokratioiden yhteisenä nimittäjänä on, että niitä ei olisi olemassa ilman moniarvoista, riippumatonta ja elinvoimaista kansalaisyhteiskuntaa.
3.
Transatlanttisten suhteiden merkitys Euroopan asemalle maailmassa 3.1 Kahden viime vuosikymmenen geopoliittiset muutokset ovat horjuttaneet vakavasti liberaalia maailmanjärjestystä ja heikentäneet keskeisiä kansainvälisiä organisaatioita merkittävästi.
Hallitsevia voimia ovat olleet yhä aggressiivisemmin toimiva Kiinan kansantasavallan valtaeliitti ja vaarallisesti lisääntyvä Yhdysvaltojen eristäytyminen.
3.2 Yhdysvallat ei kykene säilyttämään liberaalia maailmanjärjestystä yksin, sillä maalla on omat yhteiskunnalliset jännitteensä ja haaste on maailmanlaajuinen.
Yhdysvaltain väestö suhtautuu hyvin skeptisesti kalliisiin sotilasoperaatioihin maailman kaukaisilla alueilla.
Afganistan osoittaa raa’asti, että tarvitaan kiireellisesti liberaalien demokratioiden uutta uskottavaa strategiaa ja EU:n aktiivisempaa sitoutumista Yhdysvaltojen taakan keventämiseksi.
Tämä ei saa rajoittua sotilaallisiin voimavaroihin, jotka kuitenkin ovat välttämättömiä.