C 152/54
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.11 Euroopan komission ekosysteemilähtöinen toimintamalli ei kata kaikkia asian kannalta merkityksellisiä tasoja ja näkökohtia.
Siinä selvästi korostetaan, että on tärkeää tarkastella siirtymän etenemistä myös alueellisesta näkökulmasta ja varmistaa, että yritykset – myös yhteisötalouden yritykset – muodostavat tämän koko poliittisen operaation perustan.
On tärkeää osoittaa, miten tämä liittyy arvoketjuihin ja miten yksittäisten ekosysteemien eri osatekijät vastaavat muiden ekosysteemien osatekijöitä.
4.
Vaihtoehdot siirtymäväylille teollisuuden sosioekonomista kehitystä koskevan kokonaisvaltaisen tarkastelu­ tavan mukaisesti 4.1 Vaikka innovointi liittyykin laajalti uusiin teknologioihin tai tieteellisen tutkimuksen läpimurtoihin, on myös mahdollista käyttää olemassa olevaa osaamista perustana paremmille tai uusille tuotteille ja palveluille.
Uudet teknologiat nivoutuvat olemassa oleviin perinteisiin teknologioihin.
On myös muita selkeitä esimerkkejä siitä, miten vakiintuneet perinteiset valmistusmenetelmät ja asteittainen innovointi ja teollisuudenalojen nykyaikaistaminen ovat kytköksissä toisiinsa: ilma-aluksissa käytettävien uusien ja kevyempien materiaalien hyödyntäminen ajoneuvoissa, kevyempien materiaalien käyttö autoteollisuudessa ja bioteknologian soveltaminen uusien lääketieteellisten välineiden ja palvelujen suunnittelussa.
4.2 Kehittyneet tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurit edistävät uusien mahdollisuuksien syntymistä ja auttavat luomaan innovatiivisia ja kestäväpohjaisia ratkaisuja, jotka kuvastavat alueellisia erityispiirteitä.
Esimerkiksi 3D-tulostinten käyttö tarjoaa mahdollisuuksia kehittää ja suunnitella tuotteita yhdessä paikassa ja asettaa ne tarvittaessa fyysisesti saataville useissa eri paikoissa.
Tämä auttaa vähentämään kuljetukseen liittyviä ympäristövaikutuksia.
4.3 Yhteisötalouden käsitteillä voi olla merkittävä rooli sosioekonomisessa muutoksessa luotaessa uusia oppimis-, elinja työllistymismahdollisuuksia sekä vaihtoehtoisia palvelu- ja tuki-infrastruktuureja paikallisyhteisöissä, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja riskiryhmiin kuuluville henkilöille.
Yleishyödyllisten palvelujen ohella näihin käsitteisiin liittyy huomattavia mahdollisuuksia valmisteltaessa asiantuntevasti ja tehokkaasti yhteiskunnan ja talouden toimijoita innovoinnin ja muutoksen vaatimuksiin ja seurauksiin erityisesti alueellisella tasolla.
4.4 Julkisilla rakenteilla on suuri vastuu muutoksen ja kehityksen mahdollistavien olosuhteiden luomisessa tarjoamalla yleishyödyllisiä palveluja, jotka ovat kaikkien talouden toimijoiden saatavilla.
4.5 Tämä on myös osa yleishyödyllisiltä palveluilta edellytettävää kehitystä, jolloin kyse on esimerkiksi jatkuvan täydennyskoulutuksen järjestämisestä työvoiman osaamisen päivittämiseksi, joka on välttämätöntä pyrittäessä parantamaan työntekijöiden taitotasoa ja auttamaan yrityksiä selviytymään innovoinnin ja muutoksen keskellä.
Näin myös ammattitaitoiset työntekijät juurtuvat paremmin alueelle ja osallistuvat meneillään olevan rakenteellisen – ja ekologisen – muutoksen muovaamiseen.
4.6 Energiaintensiivisille teollisuudenaloille on olemassa monia yhteisiä ratkaisuja hiilestä irtautumiseksi ja siten mahdollisuuksia yhteisiin investointeihin (esim. puhdas vety, talteenotetun ja varastoidun hiilidioksidin uudelleenkäyttö).
Myös kiertotalouden ja teollisen symbioosin tehostaminen ovat merkittäviä näkökohtia teollisuuden hiilestä irtautumisessa ja valmistauduttaessa tulevaisuuteen, jolle ovat ominaisia tehokkaat ja tuottavuudeltaan erittäin vahvat yritykset.
5.
Säällistä työtä kestävän kehityksen mukaisissa teollisuus- ja palveluyrityksissä tarjoavien alueellisten työmarkkinoiden merkitys 5.1 Alueita, yrityksiä ja niiden taloudellista suorituskykyä on ymmärrettävä ja analysoitava yksityiskohtaisesti niiden toimialakohtaisen perusosaamisen ja työvoiman näkökulmasta.
Tähän tarkasteluun sisältyvät myös infrastruktuuri, sijainti, resurssien määrä, yrittäjähenkisyys ja institutionaalinen rakenne.
Tämä on tärkeää, jotta voidaan mahdollistaa käytettävissä olevan työvoiman erittäin suuri pätevyys ja ennakoida tulevia taitotarpeita osaamisvajeen välttämiseksi (esim. insinöörit).
5.2 Yhteistyö korkeakoulujen, myös soveltavaan tieteeseen erikoistuneiden korkeakoulujen, ja tutkimuslaitosten kanssa voi auttaa luomaan uusia teollisia mahdollisuuksia, jotka voivat tuottaa tulokseksi uusia työpaikkoja jo vakiintuneissa yrityksissä, monikansallisissa yrityksissä, pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä.
5.3 Inhimillisellä tasolla alueet, jotka toivottavat tervetulleiksi ja integroivat uusia tulokkaita toimiviin sosioekonomisiin rakenteisiin, ovat suotuisassa asemassa.
5.4 Alueet, missä ammattitaitoinen työvoima on integroitunut tiiviisti sosioekonomisiin rakenteisiin ja tuntee viihtyvänsä, voivat myös houkutella tehokkaiden virallisten ja epävirallisten osaamisverkostojen avulla dynaamisia toimialoja ja yrityksiä, joille on ominaista korkea lisäarvo.
Työvoima myötävaikuttaa näin ollen oleellisesti alueen innovatiivisen teollisen kapasiteetin määräytymiseen ja auttaa olennaisesti tukemaan nykyaikaistamis- ja muutosprosesseja.