6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/53
jossa kaikki toimialat luokitellaan maailmanlaajuisesti.
Tässä tarkastelutavassa ei oteta huomioon eri ekosysteemien erilaisia tilanteita tai keskinäisiä riippuvuuksia.
Siinä tuskin voidaan tehdä oikeutta eri alueiden vaatimusten moninaisuudelle, ja sitä on täydennettävä aluepoliittisella näkökulmalla.
3.3 Euroopan komissio kehittää parhaillaan keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, joiden tarkoituksena on kuvata EU:n teollisuusstrategian menestymistä (6).
Tällä hetkellä komissio keskittyy pääasiassa talouskasvuun ja jättää huomiotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet, kiertotalouteen siirtymisen edellyttämät muutokset sekä muutosprosessin sosiaalisen ulottuvuuden.
On ratkaisevan tärkeää, että EU:n teollisuusstrategiassa selkeästi tunnustetaan ja tuodaan esille alueellisesti saatavilla olevien teollisten taitojen, potentiaalin ja osaamisen arvo.
Tämä on otettava asianmukaisesti huomioon.
Muussa tapauksessa liian kapea-alainen keskittyminen talouskasvuun ja siihen liittyviin toimenpiteisiin ja välineisiin voi johtaa ilmastotavoitteista erkaantumiseen ja teolliseen muutokseen liittyvien mahdollisuuksien menettämiseen, mikä voi vaarantaa kiertotalouden toteutumisen.
3.4 Laadittaessa teollisuusstrategiaa ja -politiikkaa näissä olosuhteissa on otettava huomioon epävarmuus ja ennakoimattomuus.
Yksittäisten tilanteiden mukaan räätälöityjen politiikkojen ja erilaisten väylien on oltava joustavia, ja niiden on perustuttava kaikkeen osaamiseen, jota alueella on käytettävissä tai jota voidaan saada käyttöön tekemällä yhteistyötä muiden alueiden ja maiden kanssa.
Tarvitaan avoimuutta, joka on tärkeä strateginen voimavara, jotta saadaan selville, mitä puuttuu ja mitä tarvitaan välittömästi.
3.5 Ilmaston suojelemiseksi toteutettava teollinen muutos aiheuttaa vakavia sosiaalisia ongelmia, jos vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet on määrä saavuttaa lyhyessä jäljellä olevassa ajassa.
Ympäristön kannalta haitallisten resurssien kulutus on ongelma, johon on puututtava ja jota on tutkittava, jotta löydetään sosiaalisesti ja yhteiskunnallisesti oikeudenmukainen ratkaisu.
3.6 Kiertotalous vaikuttaa myönteisesti teolliseen muutokseen alueilla sekä toimitus- ja arvoketjuissa.
Vaikka eniten lisäarvoa syntyy alueilla, missä teollisuudenalat ovat kehittyneimpiä, puolestaan seuduilla, joiden talous on vähemmän tietoperustainen ja energiaintensiivisempi, tuotetaan ja jalostetaan materiaaleja, jotka tuodaan kiertotalouden piiriin.
Muita heikommat alueet voivat selvästikin hyötyä enemmän kiertotaloudesta ja tulla merkittäviksi toimijoiksi tällä alalla.
3.7 Keskittyminen teollisen muutoksen onnistumiseen alueellisella tasolla edellyttää selvästikin vahvoja keskinäisiä yhteyksiä, tiivistä yhteistyötä ja osaamisen jakamista muiden alueiden kanssa, myös EU:n jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli.
On olemassa kattava vuorovaikutusjärjestelmä, johon ilmi selvästi kuuluvat paikalliset pk-yritykset, jotka ovat vuorovaikutuksessa rajatylittävää toimintaa harjoittavien yritysten kanssa.
3.8 Nykyinen alueellinen teollinen osaaminen ei yksinään takaa täyttä vaikuttavuutta sosio-ekologisen muutoksen yhteydessä.
Tätä osaamista on kuitenkin mahdollista ja välttämätöntä kehittää edelleen investoimalla tietämykseen, välineisiin ja henkilöstöön, ja siitä voi tulla ja siitä on tultava tuottava tekijä muuttuneissa olosuhteissa.
Tämä auttaa luomaan uusia tuotteita, palveluja, teknologioita ja mahdollisuuksia.
Se puolestaan synnyttää alueilla taloudeltaan vakaita yrityksiä, joissa on houkuttelevia työpaikkoja.
Juuri tämä on tavoite, johon Euroopan teollisuusstrategialla on pyrittävä.
3.9 Aluetta määrittävät suurelta osin sen teollisuusrakenteet, yritykset, työvoima, ihmisten osaaminen, t&k-valmiudet sekä sen yritysten valmistamat tai jalostamat eri tuotteet.
Teollinen osaaminen on ilmentymä laajasta kirjosta historiallisia erityispiirteitä.
Toimitus- ja arvoketjuilla on hyvin erilaisia alueellisia vaikutuksia eri puolilla Eurooppaa.
Globaali konteksti on yhtä tärkeä kuin organisointi Euroopassa, mutta sillä on erilaisia vaikutuksia.
Neljäs teollinen vallankumous, teollisuus 4.0, ja digitalisaatio sekä tieto- ja viestintäteknologia vaikuttavat merkittävästi mutta hyvin eri tavoin Euroopan teollisuusaloihin ja talouksiin ylipäätään.
Tässä mielessä innovaatio- ja kehitysrahastoista tulee entistäkin keskeisempiä alueellisten erojen lieventämisessä.
3.10 Teollisuuden muutoksen mahdollistaville palveluntarjoajille, startup- ja pk-yritykset mukaan luettuina, voidaan avata yhteydet asiakkaisiinsa myös syrjäisemmiltä alueilta käsin, ja houkuttelevia työpaikkoja voidaan luoda myös tällaisissa paikoissa.
Erityisesti tietopohjaiset yritykset voivat osallistua arvoketjuihin pitkälti riippumatta siitä, kuinka lähellä ne ovat asiakkaitaan.
Lisäksi suuren mittakaavan tehtaiden koneita voidaan usein hallita etäältä.
(6)
Ks. asiakokonaisuuteen INT/935 (2021) kuuluva ETSK:n lausunto EU:n uudesta teollisuusstrategiasta (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).