C 152/46
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
työmarkkinaosapuolten, teollisuuden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välisillä vahvoilla kumppanuuksilla.
Elpymisstrategialla vahvistetaan myös oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia niiden resurssi- ja energiaintensiivisistä teollisuudenaloista riippuvaisten alueiden tukemiseksi, joilla on parhaillaan käynnissä rakennemuutos.
3.
Yleistä 3.1 EU:n elpymissuunnitelma muodostaa keskeisen osan kestävää siirtymää kohti hiilivapaata ja digitaalista taloutta, ja siinä korostetaan, että EU:n tavoite vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä edellyttää poliittista vastuuta poliittisen sitoutumisen ja/tai kultaisten sääntöjen lisäksi.
ETSK on samaa mieltä ehdotetuista tärkeimmistä lippulaiva-aloista, joilla investoinnit keskitetään eräille Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkittävimmille aloille ja varmistetaan samalla EU:n lainsäädännössä vuodelle 2030 (kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna) ja vuodelle 2050 (kasvihuonekaasupäästöjen nollataso) asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen.
3.2 Pandemia on luonut tarpeen määrittää yhteiset maailmanlaajuiset säännöt ja soveltaa niitä yhtenäisesti kaikilla alueilla.
Näin puututaan sekalaisesta resurssien jakamisesta johtuvaan mahdolliseen pirstoutumisriskiin.
Pandemian aiheuttama kriisi ja tarve siirtyä kestävään, häiriönsietokykyiseen ja joustavaan talouteen voisivat tarjota hyvän tilaisuuden määritellä säännöt, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa.
3.3 Tätä varten on arvioitava asianmukaisesti resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen nykyinen epävakaa tilanne sekä vaikutukset, joita näiden olosuhteiden jatkuvalla luonteella voi olla Euroopan talouteen kokonaisuudessaan.
Resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen osuus Euroopan unionin bruttokansantuotteesta (BKT) olisi pidettävä mielessä, samoin kuin se, että ne ovat innovaatiojohtajia, vastaavat laadukkaiden työpaikkojen luomisesta ja edistävät hyvinvointia koko yhteiskunnassa pitkällä aikavälillä.
Vahvat julkiset palvelut edellyttävät yksityissektorin antamaa tukea.
ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että eräät jo hyväksytyt kansalliset uudistusohjelmat ovat epätäsmällisiä resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen suhteen, koska investoinnit suunnataan toisinaan muille talouden aloille.
3.4 Lisäksi on otettava huomioon resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen tutkimus- ja kehitystyöhön antama sysäys, sillä ne ovat keskeisiä aloja, joilla innovaatioita kehitetään laboratorioista teolliseen mittakaavaan.
3.5 Resurssi- ja energiaintensiiviset teollisuudenalat ovat mahdollisesti yksi suurimmista tekijöistä teollisuuden muutosprosessissa, jolla varmistetaan vähähiilinen Eurooppa.
Teollisuuden olisi tehostettava ponnistelujaan kehittää ja ottaa käyttöön vähähiilisiä tuotantoprosesseja ja edistää niiden käyttöä monimutkaisissa toimitusketjuissa.
Ilman tätä sisäistä ja ulkoista työtä on vaikea saavuttaa Pariisin sopimuksessa määriteltyjä tärkeitä mutta kunnianhimoisia tavoitteita ja EU:n asettamia tavoitteita.
3.6 Automaatio ja digitaalinen siirtymä ovat avainasemassa toteutettaessa teollisuuden muutosprosessi.
Käsitteitä ei kuitenkaan pidä sekoittaa: muutos on tavoite, digitalisaatio on väline.
Digitaalisten ratkaisujen soveltaminen virtaviivaistaa ihmisten ajattelutapaa sekä tapaa tehdä päätöksiä ja hoitaa tehtäviään: digitalisaation on oltava elpymis- ja palautumistukivälineen painopiste, mutta on keskityttävä siihen, miten nämä välineet mahdollistavat tehokkaamman toimintamallin tuleviin haasteisiin vastaamiseksi.
3.7 Digitaalinen muutos edellyttää pilotti- tai laboratoriotasolla toimivaksi todettujen teknologioiden kehittämistä teollisessa mittakaavassa.
Sitä varten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa olisi keskityttävä tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin.
Investoinneissa olisi keskityttävä teknologiaan, joka osoittaa varhaisessa vaiheessa arvoketjujen alkupäässä olevien innovatiivisten ratkaisujen skaalautuvuuden, toteutettavuuden ja luotettavuuden ja on samalla kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen.
Lisäksi on tarpeen suunnitella siirtymäkausi, jossa innovatiivisia ratkaisuja voidaan kehittää teolliseen mittakaavaan.
3.8 Jotta tilanteesta voidaan selviytyä tehokkaasti, siirtymässä olisi keskityttävä hankittuun taitotietoon, jo käytettävissä oleviin resursseihin ja mahdollisesti ilmeneviin synergiavaikutuksiin.
Muutos edellyttää innovaatiota, keksintöjä, suunnittelua, rakentamista ja itse asiassa kehittämistä, mutta tämä ei saisi tarkoittaa uusia luomuksia sinänsä.
3.9 ETSK on tietoinen investoinneista, joita tämä muutosprosessi edellyttää.
Elpymis- ja palautumistukivälinettä ja Next Generation EU -elpymisvälinettä ei tulisi pitää yleispätevänä ratkaisuna.
Resurssi- ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen muutosprosessi vihreään ja digitaaliseen siirtymään sopeutumiseksi edellyttää laajaa investointisuunnitelmaa, jossa otetaan käyttöön monia lisärahoituslähteitä (esimerkiksi valtiontuki, Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet, EU:n talousarvion uudet omat varat, tulevat EU:n päästökauppajärjestelmän tulot, yksityiset investoinnit jne.).
Tätä varten on välttämätöntä sovittaa yhteen teollisuus- ja energiapolitiikka ja ilmastopolitiikka, jotta voidaan ottaa käyttöön kaikki ne valtavat investoinnit, jotka ovat välttämättömiä siirryttäessä hiilettömään talousmalliin.