6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/23
3.7 Monet vapaaehtoiset eri puolilla Eurooppaa osallistuvat toimiin, jotka vastaavat Euroopan komission pitkäaikaisia EU:n hankkeita (ja jotka ovat erittäin tärkeitä Euroopan tulevaisuuden kannalta, esimerkiksi rokotukset, digitalisaatio, ilmastokysymykset, rahoitusuudistukset, ydinvoimakeskustelu, työmarkkinauudistukset jne.).
Koska kansalaisten on saatava tosiasioihin perustuva ja puolueeton käsitys EU:n toimielinten keskeisistä ehdotuksista ennen kuin he voivat tukea niitä, ETSK kehottaa Euroopan komissiota edistämään aktiivisesti vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaa, joka voi auttaa saamaan kansalaisten tuen EU:n keskeisille hankkeille, muun muassa vähentämällä väärien ja yksipuolisten tietojen riskiä.
3.8 Hankkeiden kiinteämääräisen ja kertasuoritteisen rahoituksen kasvun olisi mahdollistettava vapaaehtoisten panoksen tunnustaminen yhteisrahoitukseksi EU:n avustusten yhteydessä.
Tämä ei kuitenkaan käytännössä toimi asianmukaisesti, koska vapaaehtoistyöntekijöiden ajallisia panoksia ei yleensä voida sisällyttää organisaatioiden kirjanpitoon.
Lisäksi monet EU:n määrärahoja hallinnoivat virastot edellyttävät, että maksukuitit toimitetaan täysimääräisinä kiinteämääräisten ja kertasuoritteisten maksujen osalta, mikä on vastoin laskentamenetelmänä käytetyn rahoitusta koskevan lähestymistavan tarkoitusta ja henkeä.
ETSK esittää uudelleen asiaa koskevat pyyntönsä, jotka on esitetty vuosina 2006 (11) ja 2013 (12) laadituissa lausunnoissa, ja pitää valitettavana, että niitä ei ole vielä pantu kaikilta osin täytäntöön.
ETSK toteaa, että Euroopan neuvoston rahoitusohjelmissa on mekanismi, jonka avulla vapaaehtoistoiminnan kesto voidaan ottaa huomioon avustusten yhteisrahoituksena.
3.9 ETSK tukee voimakkaasti Euroopan vapaaehtoistyön pääkaupunki -kilpailua (13), jonka eurooppalainen vapaaeh­ toistyökeskus käynnisti vuonna 2013 osana EYV2011:n perintöä ja jossa paikalliset vapaaehtoistoimintaa koskevat toimintapolitiikat ja käytännöt yhdistetään EU:hun liittyvään yhteyteen ja eurooppalaisiin arvoihin ja poliittisiin kehyksiin.
ETSK kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä kannustamaan ja tukemaan aloitetta keskittyen erityisesti myös alueelliseen tasoon, jotta lähennetään kansalaisia ja EU:n päätöksentekijöitä ja osoitetaan EU:n tason tukea solidaarisuuteen perustuvalle toiminnalle ja aktiivisille kansalaisille, jotka edistävät panoksellaan Euroopan tulevaisuutta.
ETSK kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti sellaisten julkisen politiikan hyvien käytäntöjen levittämistä, joilla tuetaan vapaaeh­ toistoimintaa paikallistasolla, ja hyödyntämään erityisesti eurooppalaisen vapaaehtoispääkaupunkikilpailun ehdokkailta ja voittajilta saatuja esimerkkejä.
4.
Vapaaehtoistoiminnan suuntaukset 4.1 ETSK huomauttaa, että meneillään olevat väestörakenteen muutokset vaikuttavat vapaaehtoistyöntekijöiden toimintaan tulevina vuosina.
4.1.1 Euroopassa väestö vanhenee ja syntyvyys laskee.
Tämä tarkoittaa, että saatavilla on enemmän osaavia vapaaehtoistyöntekijöitä pidemmäksi ajaksi, mutta myös enemmän ikääntyneitä, jotka tarvitsevat vapaaehtoistyöntekijöi­ den tukea eläessään pidempään.
Syntyvyyden laskun myötä vapaaehtoistoimintaan ei välttämättä ole saatavilla nuorempia ihmisiä, minkä vuoksi tarvitaan enemmän vertaishankkeita aikuisille ja vanhemmille vapaaehtoistyöntekijöille.
4.1.2 Euroopan väestö on yhä monimuotoisempaa ja muuttuvampaa, ja sosiaalisen osallisuuden varmistamiseksi on toteutettava enemmän toimia.
Jäsenvaltiot eivät voi kustantaa tätä kaikkea julkisin varoin, ja vaikka niillä olisi siihen varaa, kyse ei ole vain rahasta.
Todellinen osallisuus edellyttää inhimillisempää ja enemmän solidaarisuuteen perustuvaa lähestymistapaa.
Tätä varten tarvitaan vapaaehtoistyöntekijöitä, jotka toimivat solidaarisuudesta muita kohtaan.
On toteutettava enemmän toimia yksinäisyyden torjumiseksi ja sosiaalipalvelujen tuen antamiseksi, kun perheet ovat hajautuneet eri maihin ja eri puolille maanosaa.
ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja paikallistason viranomaisten olisi varauduttava tähän ja että prosessin yhteydessä on luotava suotuisat edellytykset vapaaehtoistoiminnan laajentamiselle.
4.1.3 Jäsenvaltioiden verotulot pienenevät ja julkisia talousarvioita supistetaan, mutta samaan aikaan palvelujen kysyntä kasvaa.
Eriarvoisuuden ja köyhyyden lisääntyminen johtaa suurempaan tarpeeseen väestön keskuudessa samalla, kun kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusta vähennetään, vaikka niiden avulla ja vapaaehtoistyöntekijöiden tuella voitaisiin parantaa merkittävästi yksittäisten kansalaisten ja perheiden tilannetta.
ETSK huomauttaa, että on saavutettava parempi tasapaino.
4.2 ETSK korostaa, että meneillään olevat muutokset elämäntavoissa ja sosiaalista tunnustusta tuottavien toimien tyypeissä tai tarve kehittää uusia taitoja, joista voi olla ammatillista hyötyä nuoremmille sukupolville, voivat johtaa siihen, että kansalaisten kiinnostus vapaaehtoistoimintaan ja todelliset vapaaehtoistoiminnan mahdollisuudet eivät kohtaa ja että vapaaehtoistoiminnan taso voi näin ollen laskea huolimatta suuresta kysynnästä ja tarjonnasta.
Ilmiötä on seurattava jatkuvasti, jotta toimintapolitiikkaan voidaan aikanaan tehdä muutoksia.
(11) (12) (13)
SOC/243 – Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa (EUVL C 325, 30.12.2006, s. 46).
ECO/343 – Tilastollisten välineiden käyttö vapaaehtoistoiminnan mittaamiseksi (EUVL C 170, 5.6.2014, s. 11).
European Volunteering Capital – CEV.