6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/21
työskentelevien ihmisten määrä) ja BKT.”
ETSK on myös kehottanut toteuttamaan valmistelutoimia, joiden pohjalta olisi ILO:n puite-ehdotuksen mukaisesti laadittava yksityiskohtaisia sääntöjä tutkimuksen toteuttamiseksi EU:ssa.
ETSK pitää valitettavana, että Euroopan vapaaehtoistoiminnan arvon mittaamista koskevan yhteisen järjestelmän luomisen jälkeen ei ole saavutettu edistystä.
Näin ollen komitea kehottaa jälleen Euroopan komissiota toimimaan päättäväisesti ETSK:n suositusten täytäntöönpanemiseksi ja korostaa, että ilman luotettavia tietoja on mahdotonta toteuttaa tehokasta toimintapolitiikkaa millään alalla.
2.6.1 ETSK korostaa, että olisi yleisesti hyödyllistä parantaa tiedonkeruuta siten, että katettaisiin BKT:n ja taloudellisen arvon lisäksi myös muita tekijöitä ja mahdollistettaisiin esimerkiksi sellaisten seikkojen tarkastelu kuin vapaaeh­ toistoimintaan kuluva aika, vapaaehtoistyöntekijöiden ikä, sukupuoli, toiminta-alat ja yleisemmin yhteiskunnalle tuotettu lisäarvo, jota ilmentävät terveyden ja hyvinvoinnin, elämänlaadun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden indikaattorit.
2.6.2 Vain muutamissa kansallisissa tilastokeskuksissa on aloitettu ja tehty vapaaehtoistoimintaa koskevaa tutkimusta ILO:n menetelmän pohjalta, ja Puola on ainoa maa, jonka kansallinen tilastokeskus on jo toteuttanut tällaisen tutkimuksen kahdesti, vuosina 2011 ja 2016, ja vuoden 2022 alussa on suunnitelmien mukaan tarkoitus toteuttaa lisätutkimus.
Vuonna 2011 tehdyssä tutkimuksessa vapaaehtoistoiminnan arvon laskettiin olevan noin 2,8 prosenttia BKT:stä (5) ja vuonna 2016 tehdyssä tutkimuksessa sen arvon laskettiin olevan noin 1,2 prosenttia BKT:stä (6).
Tämä merkittävä ero johtui tietyistä menetelmään tehdyistä muutoksista.
Yksi niistä oli se, että vaikka vuonna 2011 kysymykset kattoivat vapaaeh­ toistoiminnan, jota vastaaja toteutti perheenjäsenten auttamiseksi mutta asui toisessa kotitaloudessa, vuonna 2016 tällaista toimintaa ei otettu huomioon.
Toinen oli se, että vuoden 2011 kysymykset koskivat toimintaa koko vuoden 2010 ajalta, kun taas vuonna 2016 otettiin huomioon vain sellainen vapaaehtoistoiminta, jota oli toteutettu neljän viikon jakson aikana tutkimusta välittömästi edeltävällä ensimmäisellä neljänneksellä.
Tämä esimerkki osoittaa selvästi, että vertailukelpoisia tietoja ei ole mahdollista saada kehittämättä EU:n tasolla Eurostatin käynnistämää yhteistä menetelmää.
2.7 Vapaaehtoistoiminta tuottaa arvoa yksilöille, yhteisöille, ympäristölle, taloudelle ja laajemmin koko yhteiskunnalle yhtenä näkyvimmistä solidaarisuuden ilmentymistä.
Sillä edistetään ja helpotetaan sosiaalista osallisuutta, rakennetaan sosiaalista pääomaa ja muutetaan yhteiskuntaa.
Kukoistavan kansalaisyhteiskunnan kehittäminen sitoutuneine vapaaeh­ toisineen voi tarjota luovia ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin haasteisiin.
Vapaaehtoistoiminta edistää talouskasvua, ja siksi sitä on mitattava sekä taloudellisen että sosiaalisen pääoman osalta täsmällisesti ja kohdennetusti.
Sillä on myös entistä suurempi rooli ympäristönsuojelussa, ja se on keskeinen opin lähde monille vapaaehtoistyöntekijöille.
Tämän vuoksi julkisissa toimintapolitiikoissa, jotka on suunnattu suoraan vapaaehtoistyöntekijöiden tukemiseen, olisi myös otettava huomioon tarve luoda vapaaehtoistoimintaa tukeva infrastruktuuri, jolle myönnetään riittävä ja asianmukainen rahoitus tukitoimenpiteiden toteuttamiseksi, kuten koulutus- ja vakuutuskustannusten kattamiseksi.
3.
Vapaaehtoistoiminta EU:n tasolla 3.1 ETSK pitää valitettavana, että Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden 2011 (EYV2011) päätyttyä vapaaeh­ toistoiminta alkoi vähitellen poistua EU:n asialistalta.
Virallisissa asiakirjoissa sitä näkyi vain satunnaisesti, kuten EU:n vapaaehtoisavun ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamisen yhteydessä ja ensisijaisena aiheena Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa.
3.2 ETSK korostaa, että jäsenvaltioissa on tutkittu vapaaehtoistoimintaa vain rajallisesti.
Tutkimuksissa on katettu useita vapaaehtoistoimintaan liittyviä näkökohtia (esimerkiksi vapaaehtoistoimintaan osallistumisen taso, osallistujien demogra­ finen profiili ja syyt, joiden vuoksi he osallistuvat vapaaehtoistoimintaan).
Tätä tutkimusta ei voida käyttää EU:n laajuiseen analyysiin menetelmiin liittyvien lähestymistapojen johdonmukaisuuden puutteen vuoksi, mukaan lukien vapaaeh­ toistoiminnan määritelmän soveltamisala ja tutkimuspäivämäärien erot.
Konsulttiyritys GHK:n Euroopan komission pyynnöstä vuonna 2010 laatima raportti (7) on edelleen uusin saatavilla oleva kattava ja arvokas tietolähde sen tietojen vertailtavuuteen liittyvistä rajoituksista huolimatta.
3.2.1 GHK:n raportti osoitti, että 22–23 prosenttia 15 vuotta täyttäneistä EU:n kansalaisista osallistui vapaaeh­ toistoimintaan, joka määriteltiin henkilön omasta vapaasta tahdosta ja pääasiassa valtiosta riippumattoman järjestön puitteissa sekä taloudellista hyötyä tavoittelematta tapahtuvaksi toiminnaksi.
3.2.2 Samalla raportissa todettiin, että menetelmäerojen vuoksi tulosten poikkeama voi usein olla jopa 30–40 prosenttiyksikköä.
(5) (6) (7)
Tilastot Puola – Vapaaehtoistoiminta vuonna 2011.
Tilastot Puola – Vapaaehtoistatoiminta vuonna 2016.
GHK:n raportti Volunteering in the European Union, GHK 2010.