C 152/196
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
4.7 Jäsenvaltiot voivat jättää luonnon ääri-ilmiöiden, kuten myrskyjen, tulipalojen tai tuhohyönteisten, aiheuttamat päästöt kirjaamatta.
Metsissä esiintyvien luonnonhäiriöiden seurantaa on kiireesti parannettava, jotta voidaan varmistaa teknisesti vaativan mutta erittäin tärkeän luonnonhäiriösäännöksen asianmukainen ja tehokas soveltaminen.
Kunkin jäsenvaltion raportointivelvollisuuksissa on noudatettava standardoitua menettelyä, jonka avulla varmistetaan tietojen tehokas kerääminen ja tulkinta sekä politiikan tehokas täytäntöönpano ja suunnittelu.
4.8 Tietojen analysointi perustuu pääasiassa kunkin jäsenvaltion valtakunnallisiin metsien inventointeihin, jotka eivät vastaa toisiaan ja ovat joskus epätäydellisiä tai epätarkkoja.
Lisäksi valtakunnallisia inventointeja ei tehdä kaikissa jäsenvaltioissa kovin usein.
ETSK on tyytyväinen komission ehdotukseen tehdä kansallisista inventaariotiedoista kattava arviointi vuonna 2025 tarkkojen tavoitteiden asettamiseksi kaudelle 2026–2030.
4.9 Puubiomassan nykyistä kestäväpohjaisempaan tuotantoon tähtäävää tutkimus- ja kehitystyötä on tuettava.
ETSK on jo aiemmin todennut, että näiden ”alojen tukemiseksi tarvitaan intensiivistä tutkimusta ja innovointia sekä hyvityksiä hiilinielujen onnistuneesta luomisesta” (14).
ETSK katsoo myös, että jokaisen jäsenvaltion olisi laadittava kohdennettu, siirtymää helpottava verokannustinjärjestelmä, ja suosittelee käytettävissä olevan YMP-rahoituksen täysimääräistä hyödyntämistä.
4.10 Yrittäjien ja työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat ovat myös tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä on uusinta saatavilla olevaa teknologiaa ja digitaalisia taitoja, jotka parantavat kestävyyttä.
Euroopan vihreän kehityksen ohjelma voi onnistua vain, jos siihen liittyy koulutusohjelmia, joiden avulla voidaan parantaa eurooppalaisten työntekijöiden osaamista samalla kun huolehditaan kilpailukyvystä ja sosiaalista oikeudenmukaisuudesta.
Siksi ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot täysimääräisesti mukaan sekä paketin suunnittelu- että täytäntöönpanovaiheisiin.
4.11 ETSK katsoo, että pk-yritykset tarvitsevat räätälöidyn, tukea antavan lainsäädäntökehyksen, joka auttaisi niitä innovoimaan, laajentumaan ja kasvamaan kestäväpohjaisella tavalla.
Vaikka sopeutumisen rahoittamiseen on useita rahoitusmahdollisuuksia, ETSK kehottaa jälleen ”selventämään eri vaihtoehtoja ja laatimaan käyttäjäystävällisiä menettelyjä, jotta voidaan varmistaa rahoituksen oikea-aikainen saatavuus käytännön tason toimijoille” (15).
4.12 Lisäksi ETSK on huolissaan siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (55-valmiuspaketin keinoin tapahtuvan) täytäntöönpanon sosiaalista ulottuvuutta ei oteta huomioon ja että vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin kansalaisiin, sillä heidän on vaihdettava autonsa, maksettava enemmän kotiensa lämmittämisestä ja halvimmista lomalennoista jne.
ETSK pelkääkin, että kotitalouksien laskut kasvavat, kun 55-valmiuspaketti on pantu täytäntöön.
ETSK on myös vakaasti sitä mieltä, että siirtymän aikana on kiinnitettävä erityistä huomiota niihin alueisiin, toimialoihin ja työntekijöihin, jotka tulevat kohtaamaan suurimmat haasteet, ja että siirtymä on toteutettava ”kilpailuun perustuvaa, sosiaalisesti oikeudenmukaista ja monenvälistä lähestymistapaa noudattaen.
Lisäksi on luotava asianmukaiset välineet sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunta ja sen myötä kaikki kansalaiset, yritykset ja järjestöt voivat osallistua toimiin täysipainoisesti ja että niille saadaan näiden tahojen täysi hyväksyntä.”
(16) Bryssel 8. joulukuuta 2021.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG
(14) (15) (16)
ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 374, 16.9.2021).
ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”.
ETSK:n lausunto aiheesta ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 51).