FI
6.4.2022
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/195
3.8 Lisäksi viljelijöiden ja metsänhoitajien osaamisen, tietämyksen ja tuensaannin edistäminen voi lisätä uusien kestävien käytäntöjen ja läpimurtoteknologioiden (täsmäviljely, CTF-viljely, asianmukainen jätteiden käsittely, kemiallisten torjunta-aineiden käytön vähentäminen tai välttäminen, geneettisen monimuotoisuuden säilyttäminen maa-alueilla jne.) käyttöönottoa.
ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa maatalouden hiilidioksidipoistumia koskevaa sääntelykehystä.
3.9 Ilmastonmuutoksen nopean ja tehokkaan torjunnan varmistamiseksi tarvitaan maailmanlaajuisia koordinoituja toimia.
Kuten IPCC:n vuoden 2021 raportissa (9) todetaan, saatavilla on tieteellistä näyttöä siitä, että Euroopassa viime aikoina usein toistuvat katastrofit liittyvät selvästi ilmaston lämpenemiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymiseen.
Lisäksi raportissa todetaan, että ilmasto on ihmisen vaikutuksesta lämmennyt nopeammin kuin kertaakaan aikaisemmin viimeisten 2 000 vuoden aikana.
ETSK katsookin, että EU:n toimia on täydennettävä kohdennetuilla ja tehokkailla kansainvälisillä toimilla, joilla varmistetaan koko maailman osallistuminen, oikeudenmukainen taakanjako ja oikeudenmu­ kainen kilpailu.
4.
Erityistä 4.1 55-valmiuspaketti on erinomainen ja kunnianhimoinen askel, joka osoittaa jälleen kerran, että EU on edelläkävijä ilmastonmuutoksen torjunnassa.
Se on myös erittäin hyvä aihe keskustelulle ennen Glasgow’ssa pidettävää YK:n 26. ilmastokokousta, jossa EU:n pitäisi yrittää vakuuttaa muu maailma siitä, että kaikkien on kiireesti toteutettava vastaavia toimia.
ETSK toteaa, että koordinoitu maailmanlaajuinen reagointi on ainoa tehokas keino puuttua ilmastonmuutokseen ja että yhteistyö G7-ryhmän, G20-ryhmän ja muiden kansainvälisten elinten kumppaneidemme kanssa on oikea tapa edetä asiassa.
4.2 Maaperän huonontumisesta, kaupungistumisesta ja maan viljelykäytöstä poistamisesta johtuva maatalousmaan häviäminen on ollut monimutkainen ongelma kaikissa jäsenvaltioissa jo vuosien ajan.
Maankäytön suunnittelu on olennaisen tärkeää EU:n kestävän kehityksen kannalta, ja ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön etenkin siksi, että väestön kasvaessa maasta tulee olemaan pulaa.
ETSK on jo aiemmin ehdottanut johdonmukaista EU:n kehystä maatalousmaan suojelemiseksi (10).
4.3 Tuottavuuden ja hiilen varastoinnin lisäämiseksi maatalousalalla ETSK kehottaa edistämään ja tukemaan laajalti esimerkiksi sellaisia kestäviä maatalouskäytäntöjä kuin vuoroviljelyä, orgaanisen jätteen hyödyntämistä ja täsmäviljelyä.
Viljelijöille olisi myös tarjottava tarvittavat rahoitusmahdollisuudet ja ajantasaista tietoa parhaista maatalouskäytännöistä ja maaperän laadun parantamismahdollisuuksista.
Lisäksi maa-alueita on hallinnoitava huolellisesti kaikissa jäsenvaltioissa niin, että varmistetaan kilpailukyvyn ja kestävyyden välinen tasapaino.
4.4 Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2021 luonnonmukaista maataloutta koskevan toimintasuunnitelman (11) auttaakseen jäsenvaltioita saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan 25 prosenttia maatalousmaasta tulisi olla luonnonmu­ kaisesti viljeltyä vuoteen 2030 mennessä.
ETSK tähdentää, että luonnonmukaisen viljelyn lisääminen on tärkeää.
Se olisi maatalousalalle suuri harppaus kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta.
ETSK korostaa myös muita vaihtoehtoja maaperän keinotekoistumisen riskin vähentämiseksi.
Niihin kuuluvat muun muassa agroekologia, peltometsätalous, permakulttuuri ja suorakylvö.
4.5 Tilastotiedot osoittavat, että biomassan poltto on kaksinkertaistunut vuoden 2000 jälkeen ja puolet korjatusta puusta poltetaan energiaksi (12).
ETSK katsoo, että tämä metsiin kohdistuva haitallinen paine on johtanut viime aikoina hiilen sitomisen vähenemiseen ja että vaikka puupohjaisella ja muuntyyppisellä bioenergialla on hyvin tärkeä rooli, niiden käyttöön olisi pyrittävä vain silloin, kun biomassaa tuotetaan kestävällä tavalla.
Lisäksi ETSK on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Jotta ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta ei heikennetä, muilla aloilla käytettyjen fossiilisten polttoai­ neiden aiheuttamia päästöjä ei pitäisi kompensoida metsänielujen avulla niin, että biotaloudellisiin tarkoituksiin on saatavilla puuta aiempaa vähemmän.”
(13) 4.6 ETSK huomauttaa, että biomassan tuontiin liittyy tiettyjä riskejä, jotka jäävät EU:n asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
Sen vuoksi tarvitaan laajoja kansainvälisiä sopimuksia tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sisämarkkinoilla, ja EU:n kauppapolitiikan pitäisi auttaa ehkäisemään sellaisen biomassan tuontia, joka johtaa metsäkatoon alkuperämaissa.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC, AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis.
Lausunto aiheesta ”Maan käyttö kestävään ruoantuotantoon ja ekosysteemipalvelujen tuottamiseen” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 72).
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta COM(2021) 141 final.
Forests sacrificed for EU climate policy.
ETSK:n lausunto taakanjakopäätöksestä vuoteen 2030 ulottuvissa EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa sekä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumista (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).