FI
C 152/184
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.3 Monia tärkeitä aiheita on kehiteltävä edelleen delegoiduissa täytäntöönpanosäädöksissä.
Tämän sekä edellä mainitun seikan johdosta onkin lähes mahdotonta hahmottaa, millaisia vaikutuksia täytäntöönpanolla tulee olemaan kullakin valmistusteollisuuden alalla.
Epävarmuus asetusehdotuksen useista keskeisistä yksityiskohdista hankaloittaa vaikutusten arvioimista ennen kuin lainsäädäntöprosessi on edennyt pidemmälle.
Toimintapuitteet eivät kuitenkaan saisi olla epävarmoja etenkään kun on kyse tuontituotteiden hiilidioksidipäästöjen arvioinnista, jotta ei vietäisi pohjaa eurooppa­ laisten yritysten ennakoivasti jo toteuttamilta ilmastonsuojelutoimenpiteiltä.
3.4 On epäselvää, onko komissio arvioinut asianmukaisesti sähkön tuonnin vaikutusta sähkön hintaan EU:n sähkömarkkinoilla ja sitä, miten se nostaisi kuluttajakustannuksia ja lisäisi siten hiilivuodon riskiä sähköintensiivisillä aloilla.
Olisi muistettava, että sähkönkulutusta ei oteta huomioon tuontituotteiden hiilijalanjäljen laskennassa (5).
3.5 Euroopan teollisuus on vientisuuntautunutta, ja jos CBAM antaa sille tietynlaisen suojan tuonnilta mutta se ei pysty kilpailemaan kansainvälisillä markkinoilla, kilpailukyvyn puute muodostuu merkittäväksi eikä Eurooppa pysty enää houkuttelemaan teollisia investointeja.
3.6 Nykyisten hiilidioksidivuotoa ehkäisevien toimenpiteiden hyvin nopea korvaaminen hiilirajamekanismilla voisi aiheuttaa huomattavaa epävarmuutta ja häiritä jo tehtyjä pitkän aikavälin investointipäätöksiä, jotka perustuvat hiljattain tarkistettuihin vuoden 2030 tavoitteisiin.
Se voisi myös heikentää teollisuuden valmiuksia investoida vähähiiliseen teknologiaan ja muodostaa kilpailuesteen kolmansien maiden markkinoille pääsyn osalta.
Maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrä olisikin säilytettävä aluksi tarvittavin osin ennallaan, jotta CBAM:n kattamat teollisuudenalat voivat parantaa hiilitehokkuuttaan, minkä jälkeen maksutta jaettavia päästöoikeuksia olisi tarvittaessa vähennettävä asteittain, jotta edistetään hiilestä irtautumista.
3.7 Arvoketjuun kohdistuvia kilpailukyky- ja hintavaikutuksia olisi arvioitava huolellisesti, jotta voidaan lievittää seurauksia erityisesti sellaisilla vientialoilla kuin esimerkiksi maatalouselintarvikkeet, jotka ovat hyvin riippuvaisia hiilirajamekanismia koskevan ehdotuksen soveltamisalaan jo kuuluvan alan tuotteista.
3.8 CBAM:n avulla pystytään saavuttamaan kaikki sen tavoitteet tehokkaasti vain, jos eurooppalaiset tuottajat saavat EU: hun suuntautuvaa tuontia koskevan hiilidioksidipäästöjen välttämisvaatimuksen vastapainona vientietua ilmastoys­ tävällisestä tuotannosta.
Kolmansien maiden yrityksillä ja EU:n yrityksillä on tulevaisuudessa ehkä kohtuullisen tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla, mutta voi käydä niin, ettei yksikään EU:n yritys pysty kilpailemaan ulkomailla, koska EU:n tuottajat maksavat kaikki hiilikustannukset mutta kolmansiin maihin sijoittautuneet kilpailijat vain pienen tai olemattoman osan niistä.
3.9 Järjestelmä saattaa mahdollistaa monenlaiset kiertämisjärjestelyt, jotka voivat liittyä esimerkiksi lähteiden vaihtamiseen, todennuksen yksityiskohtiin, kolmansissa maissa toimivien monitoimipaikkayritysten virheellisiin väitteisiin tuotteiden valmistamisesta pienen hiilijalanjäljen tuotantolaitoksissa, vaikka ne on tuotettu suuren hiilijalanjäljen tuotantolaitoksissa, sekä lähteiden sekoittamiseen ja tavaroiden määrittelyyn.
Tämä voi haitata CBAM:n kunnianhimoi­ sempien ilmastotavoitteiden saavuttamista.
Ehdotusta olisi hienosäädettävä lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa, jotta vältetään säädöksen tavoitteen kannalta erittäin kielteiset vahingolliset menettelytavat: tavaroiden valmistuksessa olisi kannettava vastuu niiden omasta ilmastojalanjäljestä riippumatta siitä, mistä ne ovat peräisin, jotta ilmastonmuutoksen hillintä tehostuu kaikkialla maailmassa sen sijaan, että paikallisia päästöjä vähennetään siirtämällä niitä muualle.
4.
Erityistä 4.1 ETSK on tutkinut hyvin aktiivisesti mahdollisuuksia, rajoituksia ja tärkeitä näkökohtia, joita olisi kehiteltävä rajamekanismin tai verotukseen liittyvän vaihtoehdon puitteissa, jotta voidaan tasoittaa EU:ssa ja sen ulkopuolella tuotettuihin tuotteisiin liittyviä ilmastokustannuksia ja -toimia ja vähentää siten hiilivuotoa.
ETSK oli ensimmäinen EU:n toimielin, joka määritteli näiden mahdollisuuksien pohjalta hiilivuodon rajoittamiseen liittyvän täydentävän toimenpiteen.
(5)
Euroopan komission vaikutustenarviointi hiilirajamekanismista, liite 8.