C 152/178
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.3 On myös pohdittava, miten ilmastokysymyksiä käsitellään maailmanlaajuisesti, ja vältettävä eroavuuksia, jotka voivat asettaa eurooppalaiset yritykset epäedulliseen asemaan ja/tai aiheuttaa sosiaalisia ongelmia, kuten energia- tai liikenneköyhyyttä.
ETSK pitää valitettavana, ettei näihin ongelmiin ilmeisestikään ole kiinnitetty riittävästi huomiota ja etteivät tarjotut ratkaisut vaikuta kaikilta osin riittäviltä.
3.4 Sosiaalisten vaikutusten osalta on selvää, että tarvitaan uudelleen- ja täydennyskoulutusta, jotta työntekijät voivat mukautua uusiin osaamisvaatimuksiin ja täyttää ne.
Lisäksi kotitalouksiin kohdistuvat vaikutukset, kuten sähkön ja liikkumisen kallistuminen, aiheuttavat todennäköisesti energia- ja liikenneköyhyyttä, ja liikenneköyhyys tulee olemaan erityisen yleistä syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla.
Suunnitelmissa on tarttua näihin ongelmiin erilaisilla hillintätoimilla, jotka on tarkoitus rahoittaa pitkälti päästökauppajärjestelmästä saaduilla tuloilla, myös jäsenvaltioiden saamilla tuloilla ja tuloilla, joilla on määrä rahoittaa ehdotettua sosiaalista ilmastorahastoa.
ETSK panee merkille, että kyseisten ongelmien ratkaisemiseen tarkoitettujen varojen käyttöön asettaminen riippuu siitä, miten lainsäädäntövallan käyttäjien vielä käsittelemät ehdotukset etenevät.
ETSK toteaa, että näiden ongelmien ratkaisemiseen tarvitaan huomattavia ja pitkäkestoisia varoja.
ETSK epäileekin myös käytettävissä olevien varojen riittävyyttä, vaikka rahoitusehdotukset hyväksyttäisiinkin ilman merkittäviä muutoksia, kun otetaan huomioon asianomaisten henkilöiden määrä ja suunnitellun siirtymän edellyttämä aika.
3.5 Hiilidioksidipäästövähennysten nopeuttamisen kunnianhimoinen tavoite sekä kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien saatavuuden väheneminen saavat aikaan ympäristöhyötyjä mutta ne tarkoittavat myös, että kustannukset nousevat kaikilla päästökauppajärjestelmään kuuluvilla aloilla.
Vaikka kustannusvaikutuksia vähentävät maksuttomien päästöoikeuksien saatavuus ja joillakin aloilla hiilirajamekanismi, näitä toimenpiteitä ei sovelleta kaikilla aloilla, jotka käyttävät energiaa erilaisissa prosesseissa ja kilpailevat kolmansien maiden kanssa sisämarkkinoilla.
Nämä toimenpiteet eivät myöskään suojaa EU:n yrityksiä ulkoisilla markkinoilla kilpailuhaitoilta, jotka johtuvat kohonneista kustannuksista.
3.6 ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että edelleen jää avoimeksi, tuleeko päästöttömistä tuotteista riittävän houkuttavia, jotta niillä voidaan kompensoida päästökauppajärjestelmän aiheuttama kustannusero vai otetaanko maailmanmarkkinoilla yleisesti käyttöön toimenpiteitä, joilla on vastaavia kustannusvaikutuksia kuin päästökauppajärjes­ telmällä.
Muutoin tästä voisi muodostua ongelma maailmanmarkkinoilla eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta.
Tämä herättää kysymyksen siitä, olisiko kolmansiin maihin vietävät tuotteet tai palvelut suljettava päästökauppajärjes­ telmän ulkopuolelle vai olisiko harkittava muita tukitoimia.
Investointituen riittävyys vaikuttaa kyseenalaiselta, mutta se näyttää olevan ainoa WTO:n puitteiden mukainen tukitoimenpide, jonka avulla voidaan ratkaista mahdollinen kilpailukykyongelma.
3.7 Edelleen on kysyttävä, voiko päästökauppajärjestelmän muutosten aiheuttama kustannustason nousu haitata covid-19-kriisin jälkeisiä elpymismahdollisuuksia.
ETSK kysyykin, onko tämä riski otettu riittävästi huomioon.
3.8 ETSK panee tyytyväisenä merkille, että päästökauppajärjestelmää koskevassa ehdotuksessa esitetään, että päästökauppajärjestelmän tuloja voidaan käyttää eri tavoin – komission omien varojen kautta tai tulojen käyttöä koskevien säännösten mukaisesti jäsenvaltioissa – kestävyyden edistämiseen sekä hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymisestä aiheutuvien sosiaalisten vaikutusten kompensoimiseen.
3.9 ETSK korostaa, ettei edellä esitettyjä huomioita pidä käsittää päästöjen kielteisten ilmastovaikutusten lieventämiseen tähtäävien pikaisten toimien tarpeen kyseenalaistamisena, vaan varautumisena yhteiskunnallisten ja kilpailukykyyn kohdistuvien kielteisten vaikutusten uhkaan, jollei edellä mainittujen kaltaisia kysymyksiä käsitellä ja ratkaista.
Päästökauppajärjestelmän ulottaminen meriliikenteeseen 3.10 ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikkiin EU:n satamiin saapuviin tai niistä lähteviin aluksiin sovelletaan samoja sääntöjä.
Niiden eurooppalaisten alusten omistajien tai liikenteenharjoittajien kustannustaso, jotka muutoinkin kuuluvat päästökauppajärjestelmään, tulee kuitenkin olemaan korkeampi kuin kolmansien maiden kilpailijoiden kustannustaso.
Lisäksi nämä vähentävät joissakin tapauksissa kustannuksiaan sosiaalisen polkumyynnin avulla.
EU:n on kiinnitettävä huomiota EU:n laivaliikenteen alentuneen kilpailukyvyn vaikutuksiin.
3.11 Olisi otettava myös huomioon, että meriliikenne on yksi aloista, joilla hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on erityisen vaikeaa ja kallista ja että tämän vuoksi järjestelmän ulottaminen meriliikenteeseen voisi johtaa päästöoikeuksien yleiseen hinnankorotukseen, mikä vaikuttaisi yleisesti päästökauppajärjestelmään kuuluvien alojen kilpailukykyyn.