6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/173
4.
Erityistä: metsien taloudellinen ja sosiaalinen rooli 4.1 Metsät täyttävät monia arkielämän tarpeita: niistä saadaan raaka-aineita teollisuus- ja kulutustuotteisiin, ne toimivat virkistysalueina ja niistä saadaan terveellistä ruokaa suoraan kotitalouksien käyttöön.
Metsillä on siten keskeinen asema sekä puupohjaisessa että muussa biotaloudessa, ja ne edistävät terveyttä ja henkistä hyvinvointia.
4.2 Metsäpohjainen biotalous perustuu monenlaisiin arvoketjuihin, joihin kuuluu metsänomistajia ja monenlaisia teollisuus- ja palvelualoja metsäkone- ja kuljetusyrityksistä puunjalostusyhtiöihin.
Nämä voivat olla paikallisia mikroyrityksiä, osuuskuntia, pk-yrityksiä tai kansainvälisiä suuryhtiöitä.
Metsäpohjainen biotalous tarjoaakin työpaikkoja monilla aloilla ja monilla paikkakunnilla, ja ne ovat hyvin merkittäviä maaseutualueille.
4.3 Raakapuusta suurin osa päätyy EU:ssa teollisuuden raaka-aineeksi (tukit, kuitupuu).
Puun käyttö polttoaineena vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain (5).
Painopaperia lukuun ottamatta sekä perinteisten että uusien puupohjaisten tuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän ennakoidaan kasvavan.
ETSK kehottaa varmistamaan, että normeilla ja standardeilla ei estetä vaan mieluummin kannustetaan puupohjaisten tuotteiden käyttöön ja puurakentamiseen.
Samalla olisi tarkoituksenmu­ kaisin merkinnöin huolehdittava siitä, että kuluttajat ovat asianmukaisesti tietoisia tällaisiin tuotteisiin mahdollisesti sisältyvistä muista kuin puumateriaaleista.
4.4 Nykyisissä hyvissä käytännöissä suositellaan erilaisten puutyyppien ja puun osien käyttämistä sellaisiin tarkoituksiin ja tuotteisiin, joihin ne parhaiten soveltuvat, jolloin tuotetaan suurin mahdollinen lisäarvo tuhlaamatta luonnonvaroja.
Metsäperäisestä energiasta suuri osa tuotetaan harvennuksista, hakkuujätteistä tai puunjalostuksen sivuvirroista.
Sellutehtaat ovat hyvä esimerkki laitoksista, joissa tuotetaan sähköä ja lämpöä sivutuotteena.
Lisäksi sivuvirtoja ja jäämiä käytetään raaka-aineena teollisuusprosesseissa ja yhä enemmän uusissa biotuotteissa.
4.5 ETSK korostaa, että on tärkeää kehittää intensiivisesti teknologiaa ja ratkaisuja, joilla edistetään kestävyys­ periaatteiden mukaista ja ilmastokestävää biomassatuotantoa, energia- ja materiaalitehokkuutta sekä kiertotalouskäytäntöjä metsäalan arvoketjuissa.
Digiteknologia ja tekoäly tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia tukea metsänhoidon, teollisuus­ prosessien, logistiikan ja toimitusketjun kumppaneiden välisen vuorovaikutuksen kehittämistä ja optimoimista.
4.6 Kauaskantoisimmat innovaatiot tuottavat uusia materiaaleja ja tuotteita, kuten biokemikaaleja, edistyksellisiä biopolttoaineita ja tekstiilikuituja, joista osa on pieninä määrinä valmistettavia korkean lisäarvon tuotteita.
Uusia tuotteita kehitellään usein käynnissä olevan tuotannon osana, jolloin perinteisistä tuotantoyksiköistä saa alkunsa uusia liiketoimintaekosysteemejä, joihin osallistuu monenlaisia yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä.
4.7 Osaamisen kehittäminen on yksi metsäalan toimintojen digitaalisen ja vihreän siirtymän ennakkoedellytyksistä.
Se on myös välttämätöntä, jotta ketään ei jätettäisi jälkeen.
Uusi osaamiskysyntä on otettava huomioon ammatillisessa koulutuksessa ja korkeakouluopetuksessa sekä järjestettäessä täydennys- ja uudelleenkoulutusta.
Lisäksi tarvitaan käytännön neuvontapalveluja, jotka auttavat yrityksiä ja erityisesti pieniä yrityksiä täyttämään uudet vaatimukset.
4.8 ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun roolia niin osaamisen kehittämisessä kuin työterveyden ja -turvallisuuden alalla.
ESR+:n varojen käyttäminen laadukkaiden työpaikkojen ja asianmukaisten työehtojen ja -olojen edistämiseen metsäpohjaisessa biotaloudessa voi auttaa torjumaan köyhyyttä ja vähentämään poismuuttoa maaseudulta.
Köyhyyden vähentäminen auttaa myös vähentämään laitonta puunkaatoa erityisesti lämmitystarkoituksiin.
4.9 Koska metsäalan työpaikat ovat miesvaltaisia ja työntekijöiden keski-ikä suhteellisen korkea, on tärkeää houkutella alalle enemmän naispuolisia työntekijöitä ja yrittäjiä sekä nuoria.
Yhteistyö on tarpeen metsäalan ja metsiin perustuvien elinkeinojen imagon kehittämiseksi ja suuren yleisön tietoisuuden parantamiseksi modernin biotalouden tarjoamista mahdollisuuksista.
Tarvitaan myös luotettavaa yhteiskunnallista viestintää siitä, miten metsien elinvoimaisuutta ja selviytymiskykyä voidaan parantaa ja mitä se edellyttää.
(5)
https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e44d803c44340a?t=1608139005821