C 152/162
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
ilmastorahaston synergioita muiden käytettävissä olevien rahoitusvarojen kanssa ja käyttämään sitä mahdollisimman tehokkaasti.
Samaan aikaan sosiaalisen ilmastorahaston perustamista on tarkasteltava koko 55-valmiuspaketin muodostamassa kontekstissa.
3.3 ETSK huomauttaa, että suunnitellut ilmastotoimet ja niiden vaikutukset voivat entisestään pahentaa jo olemassa olevaa eriarvoisuutta.
ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia asettamaan oikeudenmukaisuuden periaatteen keskeiselle sijalle toimenpiteissään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
3.4 55-valmiuspaketin toimenpiteet ja siirtymätoimet johtavat valtaviin muutoksiin, ja niissä on otettava huomioon tapauskohtaisesti jäsenvaltioiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne.
Muutoin näiden toimenpiteiden yhteiskunnallinen hyväksyntä vaarantuu.
Pakettiin liittyvistä toimenpiteistä on keskusteltava jo nyt, ja ne on pantava täytäntöön jäsenvaltioiden tasolla.
Oikeudenmukaisen ekologisen muutoksen aikaansaamiseksi on keskityttävä kaikkien kannalta oikeudenmukaiseen siirtymään.
3.5 Rahaston varat vuosina 2025–2032 ovat 72,2 miljardia euroa, mihin käytetään 25 prosenttia liikenteen ja rakennusten alan päästökauppajärjestelmätuloista.
Päästökauppajärjestelmän laajentamisen aiheuttamiin haasteisiin verrattuna tämä rahamäärä on hyvin pieni.
ETSK katsoo, että hiilen korkeamman hinnoittelun tarkoituksena ei missään tapauksessa ole tulojen lisääminen vaan markkinakäyttäytymisen ohjaaminen kohti vähäpäästöisiä teknologioita.
Siksi on vahvat perusteet lisärahoituksen myöntämiselle komission ja jäsenvaltioiden taholta.
Lisäksi vuoteen 2032 asetettu määräaika ei vaikuta lopulliselta.
3.6 Tietyt sidosryhmät, myös työmarkkinaosapuolet, joihin kuuluu työnantajien ja työntekijöiden edustajia, ovat suhtautuneet epäilevästi ja jopa kielteisesti päästökaupan laajentamiseen koskemaan rakennuksia ja tieliikennettä.
Ne ovat kiinnittäneet huomiota lämmityksen ja polttoaineiden hintojen nousun odotettavissa oleviin sosiaalisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, pk- ja mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin.
Vaara siitä, että ihmiset jätetään Euroopan ilmastopolitiikassa oman onnensa nojaan ja että puhkeaa laajoja mielenosoituksia, kuten ”keltaliivien” mielenosoitukset, on eliminoitava kaikin keinoin.
Tätä ajatellen komission olisi arvioitava suunnitelmiaan perusteellisesti.
3.7 ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole analysoinut 55-valmiuspaketin vaikutuksia yksittäisiin jäsenvaltioihin sen paremmin kuin eri aloihinkaan.
Komitea katsoo, että sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta olisi pitänyt tehdä erillinen vaikutustenarviointi.
3.8 Pienituloiset kotitaloudet kohtaavat jo nykyisessä järjestelmässä erilaisia vaikeuksia, joita varten tarvitaan lyhytaikaisen tuen lisäksi pitkäaikaisia ja niin ollen kestävällä pohjalla olevia ratkaisuja.
ETSK katsoo, että EU tarvitsee vankkaa EU:n tason rahoitusta, jolla lievennetään ilmastotoimien sosioekonomista vaikutusta ja varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä.
Siksi myös sosiaalisen ilmastorahaston perustaminen EU:n tasolla on ETSK:n mielestä olennaisen tärkeää, eikä sitä pitäisi sitoa rakennusten ja liikenteen aloja koskevan päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon.
Euroopan ilmastosäätiön tutkimuksen (7) mukaan laajennettu päästökauppajärjestelmä ei yksinään tuottaisi tieliikenteen ja rakennusten alalla tarvittavia merkittäviä päästövähennyksiä.
3.9 ETSK suhtautuu ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen periaatteessa myönteisesti mutta huomauttaa, että sen rahoitus riippuu rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän käyttöönotosta (26 artikla).
Asuminen ja liikkuminen ovat perustarpeita, joten niitä koskevien palvelujen tarjoaminen on osa yleishyödyllisiä palveluja.
ETSK on huolissaan siitä, että rakennuksia ja liikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän kustannukset olisivat odotettuja hyötyjä suuremmat ja voisivat johtaa hallitsemattomiin ja siten elinehtoja uhkaaviin hintapiikkeihin.
ETSK suhtautuukin yleisesti ottaen kriittisesti siihen, että sosiaalinen ilmastorahasto on sidottu rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon, ja pitää toivottavana, että EU:n talousarvioon sisällytettäisiin erityinen otsake, joka käsittäisi vihreän siirtymän sosiaaliset vaikutukset.
Oikeastaan olisi pyrittävä lähtökohtaisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen EU:n tasolla.
3.10 Rahasto tarjoaa tukea yhtäältä sosiaalisia korvauksia varten ja toisaalta sähköajoneuvojen käytön edistämiseksi sekä latausinfrastruktuuriin ja rakennusten hiilestä irrottamiseen suunnattujen investointien tekemiseksi.
Pienituloisten kotitalouksien tarpeet olisi kuitenkin otettava huomioon, ja liikenteen sähköistämiseen liittyvien toimenpiteiden olisi oltava kaiken kattavia ja tulevaisuuteen suuntautuvia, jotta pienituloiset kotitaloudet voivat käyttää sähköistä kaupunkiliikennettä tai hyödyntää uusia liiketoimintamalleja, kuten autojen yhteiskäyttöä.
ETSK huomauttaa, että
(7)
Euroopan ilmastosäätiö: Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
https://europeanclimate.
org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.